# Den Europæiske Unions C 190/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.190.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 190 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang30. juni 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.190.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 190

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang30. juni 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 190/01 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6126 — Thermo Fisher/Dionex Corporation) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 190/01

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6126 — Thermo Fisher/Dionex Corporation) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| 2011/C 190/02 | Europa-Parlamentets Præsidiums afgørelse af 6. juni 2011 om regler om Europa-Parlamentets behandling af fortrolige oplysninger | 2 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 190/03 | Euroens vekselkurs | 16 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2011/C 190/04 | Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1; EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16; EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9; EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10; EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13; EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10; EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10; EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20; EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7; EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28; EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22; EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17; EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13; EUT C 326 af 3.12.2010, s. 17; EUT C 355 af 29.12.2010, s. 34; EUT C 22 af 22.1.2011, s. 22; EUT C 37 af 5.2.2011, s. 12; EUT C 149 af 20.5.2011, s. 8) | 17 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2011/C 190/05 | Resumé af EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 322/10/KOL af 14. juli 2010 om en procedure i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen mod Posten Norge AS (Sag nr. 34250 Posten Norge/Privpak) | 18 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

2011/C 190/02

Europa-Parlamentets Præsidiums afgørelse af 6. juni 2011 om regler om Europa-Parlamentets behandling af fortrolige oplysninger

2

Europa-Kommissionen

2011/C 190/03

Euroens vekselkurs

16

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2011/C 190/04

Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1; EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16; EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9; EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10; EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13; EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10; EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10; EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20; EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7; EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28; EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22; EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17; EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13; EUT C 326 af 3.12.2010, s. 17; EUT C 355 af 29.12.2010, s. 34; EUT C 22 af 22.1.2011, s. 22; EUT C 37 af 5.2.2011, s. 12; EUT C 149 af 20.5.2011, s. 8)

17

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2011/C 190/05

Resumé af EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 322/10/KOL af 14. juli 2010 om en procedure i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen mod Posten Norge AS (Sag nr. 34250 Posten Norge/Privpak)

18

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Parlamentet |
| 2011/C 190/06 | Indkaldelse af forslag IX-2012/01 — Tilskud til politiske partier på europæisk plan | 26 |
| 2011/C 190/07 | Indkaldelse af forslag IX-2012/02 — Tilskud til politiske fonde på europæisk plan | 31 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 190/08 | Indkaldelse af forslag — ESPON 2013-programmet | 36 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 190/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6259 — Covéa/Bipiemme Vita) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 37 |
| 2011/C 190/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6231 — KKR/Capsugel) (
  1
  ) | 38 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Parlamentet

2011/C 190/06

Indkaldelse af forslag IX-2012/01 — Tilskud til politiske partier på europæisk plan

26

2011/C 190/07

Indkaldelse af forslag IX-2012/02 — Tilskud til politiske fonde på europæisk plan

31

Europa-Kommissionen

2011/C 190/08

Indkaldelse af forslag — ESPON 2013-programmet

36

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2011/C 190/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6259 — Covéa/Bipiemme Vita) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

37

2011/C 190/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6231 — KKR/Capsugel) (
  1
  )

1

38

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2011/C 190/11 | Berigtigelse til godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (EUT C 187 af 28.6.2011) | 39 |

Berigtigelser

2011/C 190/11

Berigtigelse til godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (EUT C 187 af 28.6.2011)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6126 — Thermo Fisher/Dionex Corporation)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 190/01

Den 13. maj 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6126. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6126. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/2

---

EUROPA-PARLAMENTETS PRÆSIDIUMS AFGØRELSE

af 6. juni 2011

om regler om Europa-Parlamentets behandling af fortrolige oplysninger

2011/C 190/02

EUROPA-PARLAMENTETS PRÆSIDIUM HAR —

under henvisning til Europa-Parlamentets forretningsordens artikel 23, stk. 12,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I lyset af den nye rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (1), som blev undertegnet den 20. oktober 2010 (»Rammeaftalen«), er en revision af Præsidiets afgørelse af 13. november 2006 om regler om administrativ behandling af fortrolige dokumenter blevet nødvendig. |
| --- | --- |

(1)

I lyset af den nye rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (1), som blev undertegnet den 20. oktober 2010 (»Rammeaftalen«), er en revision af Præsidiets afgørelse af 13. november 2006 om regler om administrativ behandling af fortrolige dokumenter blevet nødvendig.

| (2) | Lissabontraktaten tillægger Europa-Parlamentet nye opgaver, og det er med henblik på at udvikle Parlamentets aktiviteter på områder, der kræver fortrolighed, nødvendigt at fastlægge grundlæggende principper, minimumstandarder for sikkerhed og passende procedurer for Europa-Parlamentets behandling af fortrolige, herunder klassificerede, oplysninger. |
| --- | --- |

(2)

Lissabontraktaten tillægger Europa-Parlamentet nye opgaver, og det er med henblik på at udvikle Parlamentets aktiviteter på områder, der kræver fortrolighed, nødvendigt at fastlægge grundlæggende principper, minimumstandarder for sikkerhed og passende procedurer for Europa-Parlamentets behandling af fortrolige, herunder klassificerede, oplysninger.

| (3) | Formålet med reglerne i denne afgørelse er at sikre ensartede beskyttelsesstandarder og forenelighed med de regler, der er vedtaget af andre institutioner, organer, kontorer og agenturer, der er oprettet med hjemmel i traktaterne, eller af medlemsstaterne, for at gøre det lettere for EU’s beslutningsproces at fungere tilfredsstillende. |
| --- | --- |

(3)

Formålet med reglerne i denne afgørelse er at sikre ensartede beskyttelsesstandarder og forenelighed med de regler, der er vedtaget af andre institutioner, organer, kontorer og agenturer, der er oprettet med hjemmel i traktaterne, eller af medlemsstaterne, for at gøre det lettere for EU’s beslutningsproces at fungere tilfredsstillende.

| (4) | Reglerne i denne afgørelse berører ikke artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2). |
| --- | --- |

(4)

Reglerne i denne afgørelse berører ikke artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2).

| (5) | Reglerne i denne afgørelse berører ikke artikel 16 i TEUF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3) — |
| --- | --- |

(5)

Reglerne i denne afgørelse berører ikke artikel 16 i TEUF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3) —

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Formål

Denne afgørelse regulerer Europa-Parlamentets oprettelse, modtagelse, fremsendelse og opbevaring af fortrolige oplysninger med henblik på at sikre en passende beskyttelse af deres fortrolige karakter. Den gennemfører navnlig bilag 2 til Rammeaftalen.

Artikel 2

Definitioner

I denne afgørelse finder følgende definitioner anvendelse:

| a) | Ved »oplysninger« forstås alle skriftlige eller mundtlige oplysninger, uanset medium og ophavsmand. |
| --- | --- |

a)

Ved »oplysninger« forstås alle skriftlige eller mundtlige oplysninger, uanset medium og ophavsmand.

| b) | Ved »fortrolige oplysninger« forstås »EU-klassificerede oplysninger« og ikke-klassificerede »andre fortrolige oplysninger«. |
| --- | --- |

b)

Ved »fortrolige oplysninger« forstås »EU-klassificerede oplysninger« og ikke-klassificerede »andre fortrolige oplysninger«.

| c) | Ved »EU-klassificerede oplysninger« forstås enhver oplysning og ethvert materiale klassificeret som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE/EU SECRET, CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller RESTREINT UE/EU RESTRICTED, der ved uberettiget videregivelse i forskellig grad kunne skade Unionens interesser eller en eller flere medlemsstater, uanset om sådanne oplysninger hidrører fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer oprettet med hjemmel i traktaterne eller er modtaget fra medlemsstater, tredjelande eller internationale organisationer. I den forbindelse er:






  — | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET klassificering af oplysninger og materiale, hvis uberettigede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af dens medlemsstaters vitale interesser overordentlig alvorlig skade. |
| --- | --- | --- |

c)

Ved »EU-klassificerede oplysninger« forstås enhver oplysning og ethvert materiale klassificeret som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE/EU SECRET, CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller RESTREINT UE/EU RESTRICTED, der ved uberettiget videregivelse i forskellig grad kunne skade Unionens interesser eller en eller flere medlemsstater, uanset om sådanne oplysninger hidrører fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer oprettet med hjemmel i traktaterne eller er modtaget fra medlemsstater, tredjelande eller internationale organisationer. I den forbindelse er:

—

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET klassificering af oplysninger og materiale, hvis uberettigede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af dens medlemsstaters vitale interesser overordentlig alvorlig skade.

| — | SECRET UE/EU SECRET klassificering af oplysninger og materiale, hvis uberettigede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af dens medlemsstaters vitale interesser alvorlig skade. |
| --- | --- |

—

SECRET UE/EU SECRET klassificering af oplysninger og materiale, hvis uberettigede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af dens medlemsstaters vitale interesser alvorlig skade.

| — | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL klassificering af oplysninger og materiale, hvis uberettigede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af dens medlemsstaters vitale interesser skade. |
| --- | --- |

—

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL klassificering af oplysninger og materiale, hvis uberettigede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af dens medlemsstaters vitale interesser skade.

| — | RESTREINT UE/EU RESTRICTED klassificering af oplysninger og materiale, hvis uberettigede videregivelse kunne være uhensigtsmæssig for Unionens eller en eller flere af dens medlemsstaters interesser. |
| --- | --- |

—

RESTREINT UE/EU RESTRICTED klassificering af oplysninger og materiale, hvis uberettigede videregivelse kunne være uhensigtsmæssig for Unionens eller en eller flere af dens medlemsstaters interesser.

| d) | Ved »andre fortrolige oplysninger« forstås enhver anden form for fortrolige oplysninger, herunder oplysninger, der er omfattet af regler om databeskyttelse eller tavshedspligt, og som er oprettet i Europa-Parlamentet, eller som andre institutioner, organer, kontorer og agenturer oprettet med hjemmel i traktaterne eller medlemsstater har sendt til Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

d)

Ved »andre fortrolige oplysninger« forstås enhver anden form for fortrolige oplysninger, herunder oplysninger, der er omfattet af regler om databeskyttelse eller tavshedspligt, og som er oprettet i Europa-Parlamentet, eller som andre institutioner, organer, kontorer og agenturer oprettet med hjemmel i traktaterne eller medlemsstater har sendt til Europa-Parlamentet.

| e) | Ved »dokument« forstås registrerede informationer uanset deres fysiske form eller karakteristika. |
| --- | --- |

e)

Ved »dokument« forstås registrerede informationer uanset deres fysiske form eller karakteristika.

| f) | Ved »materiale« forstås ethvert dokument eller enhver maskine eller ethvert udstyr, der enten er fremstillet eller er ved at blive fremstillet. |
| --- | --- |

f)

Ved »materiale« forstås ethvert dokument eller enhver maskine eller ethvert udstyr, der enten er fremstillet eller er ved at blive fremstillet.

| g) | Ved »need to know« forstås en bestemt persons behov for at få adgang til klassificerede oplysninger for at kunne varetage sin funktion eller udføre sin opgave. |
| --- | --- |

g)

Ved »need to know« forstås en bestemt persons behov for at få adgang til klassificerede oplysninger for at kunne varetage sin funktion eller udføre sin opgave.

| h) | Ved »godkendelse« forstås en beslutning (beslutning om sikkerhedsgodkendelse) truffet af formanden, hvis den vedrører medlemmer af Europa-Parlamentet, og af generalsekretæren, hvis den vedrører Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper, om at give en enkeltperson adgang til EU-klassificerede oplysninger op til et bestemt niveau, efter at en sikkerhedsundersøgelse foretaget af en national myndighed i henhold til den nationale lovgivning og bestemmelserne i bilag I, del 2, har givet et positivt resultat. |
| --- | --- |

h)

Ved »godkendelse« forstås en beslutning (beslutning om sikkerhedsgodkendelse) truffet af formanden, hvis den vedrører medlemmer af Europa-Parlamentet, og af generalsekretæren, hvis den vedrører Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper, om at give en enkeltperson adgang til EU-klassificerede oplysninger op til et bestemt niveau, efter at en sikkerhedsundersøgelse foretaget af en national myndighed i henhold til den nationale lovgivning og bestemmelserne i bilag I, del 2, har givet et positivt resultat.

| i) | Ved »nedklassificering« forstås fastsættelse af en lavere klassifikationsgrad end den hidtil gældende. |
| --- | --- |

i)

Ved »nedklassificering« forstås fastsættelse af en lavere klassifikationsgrad end den hidtil gældende.

| j) | Ved »afklassificering« forstås ophævelse af enhver form for klassificering. |
| --- | --- |

j)

Ved »afklassificering« forstås ophævelse af enhver form for klassificering.

| k) | Ved »ophavsmand« forstås den behørigt bemyndigede ophavsmand til EU-klassificerede oplysninger eller andre fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

k)

Ved »ophavsmand« forstås den behørigt bemyndigede ophavsmand til EU-klassificerede oplysninger eller andre fortrolige oplysninger.

| l) | Ved »sikkerhedsmeddelelser« forstås tekniske gennemførelsesbestemmelser som fastlagt i bilag II (4). |
| --- | --- |

l)

Ved »sikkerhedsmeddelelser« forstås tekniske gennemførelsesbestemmelser som fastlagt i bilag II (4).

Artikel 3

Grundlæggende principper og minimumstandarder

1.   Europa-Parlamentet behandler fortrolige oplysninger i overensstemmelse med de grundlæggende principper og minimumstandarder, der er fastlagt i bilag I, del 1.

2.   Europa-Parlamentet indfører et system til forvaltning af informationssikkerheden i overensstemmelse med de grundlæggende principper og minimumstandarderne, som skal have til formål at lette det parlamentariske og administrative arbejde og samtidig sikre, at alle fortrolige oplysninger, der behandles af Europa-Parlamentet, beskyttes i fuld overensstemmelse med de regler, der er fastlagt af ophavsmanden til de pågældende oplysninger i sikkerhedsmeddelelserne.

Europa-Parlamentets behandling af fortrolige oplysninger ved hjælp af automatiske informationssystemer gennemføres i overensstemmelse med begrebet informationssikring og sikkerhedsmeddelelserne.

3.   Europa-Parlamentets medlemmer kan få adgang til klassificerede oplysninger op til og med niveauet CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL uden sikkerhedsgodkendelse. I forbindelse med oplysninger, der er klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, skal de underskrive en erklæring på tro og love om, at de ikke vil videregive oplysningernes indhold til tredjemand. Medlemmer kan kun få adgang til oplysninger, der er klassificeret højere end CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, hvis de har den fornødne sikkerhedsgodkendelse.

4.   Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for de politiske grupper, kan få adgang til fortrolige oplysninger, hvis de har »need to know«-status, og kan få adgang til klassificerede oplysninger over RESTREINT UE/EU RESTRICTED, hvis de har den fornødne sikkerhedsgodkendelse.

Artikel 4

Oprettelse af fortrolige oplysninger og Europa-Parlamentets administrative behandling heraf

1.   Europa-Parlamentets formand, formændene for de berørte parlamentariske udvalg og generalsekretæren og/eller enhver person, denne har givet behørig skriftlig bemyndigelse hertil, kan oprette fortrolige oplysninger og/eller klassificere oplysninger som beskrevet i sikkerhedsmeddelelserne.

2.   Når der oprettes klassificerede oplysninger, anvender ophavsmanden det passende klassificeringsniveau i overensstemmelse med de internationale standarder og definitioner i bilag I. Ophavsmanden bestemmer som hovedregel også, hvilke adressater der skal kunne få adgang til oplysningerne, i forhold til klassificeringsniveauet. Disse oplysninger gives til Kontoret for Fortrolige Oplysninger, når dokumentet indleveres til kontoret.

3.   Fortrolige oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt, behandles i overensstemmelse med instrukserne i sikkerhedsmeddelelserne.

Artikel 5

Europa-Parlamentets modtagelse af fortrolige oplysninger

1.   Fortrolige oplysninger, som Europa-Parlamentet modtager, meddeles som følger:

| — | EU-klassificerede oplysninger klassificeret som RESTREINT UE/EU RESTRICTED og andre fortrolige oplysninger, til sekretariatet for det berørte parlamentariske organ/den hvervsindehaver, der har indgivet anmodningen herom |
| --- | --- |

—

EU-klassificerede oplysninger klassificeret som RESTREINT UE/EU RESTRICTED og andre fortrolige oplysninger, til sekretariatet for det berørte parlamentariske organ/den hvervsindehaver, der har indgivet anmodningen herom

| — | EU-klassificerede oplysninger klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIEL og derover, til Kontoret for Fortrolige Oplysninger. |
| --- | --- |

—

EU-klassificerede oplysninger klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIEL og derover, til Kontoret for Fortrolige Oplysninger.

2.   Sekretariatet for det parlamentariske organ/den hvervsindehaver, der modtog oplysningerne, eller Kontoret for Fortrolige Oplysninger sørger for fortrolige oplysningers registrering, opbevaring og sporbarhed.

3.   Er der tale om fortrolige oplysninger meddelt af Kommissionen, jf. Rammeaftalen, indleveres de nærmere regler for adgang til oplysningerne og bevarelse af deres fortrolige karakter, der er aftalt, jf. bilag II, punkt 3.2, i Rammeaftalen (fastlagt ved fælles overenskomst og vedrørende de personer, fortrolige oplysninger må udleveres til, proceduren for adgang til oplysninger, dvs. et sikkert læseværelse, møde for lukkede døre samt andre forhold), sammen med de fortrolige oplysninger til sekretariatet for det parlamentariske organ/hvervsindehaveren eller til Kontoret for Fortrolige Oplysninger, når oplysningerne er klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller derover.

4.   De i stk. 3 omhandlede nærmere regler kan også gælde tilsvarende for meddelelse af fortrolige oplysninger, der fremsendes af andre institutioner, organer, kontorer eller agenturer oprettet med hjemmel i traktaterne eller af medlemsstater.

5.   EU-klassificerede oplysninger klassificeret som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET fremsendes til Europa-Parlamentet i overensstemmelse med yderligere nærmere regler, der aftales mellem det parlamentariske organ/den hvervsindehaver, der har indgivet anmodningen om oplysningerne, og den EU-institution eller medlemsstat, der modtager oplysningerne. Formandskonferencen nedsætter et tilsynsudvalg. Det skal sikre et højt beskyttelsesniveau svarende til klassifikationsgraden.

Artikel 6

Europa-Parlamentets videregivelse af EU-klassificerede oplysninger til tredjemand

Europa-Parlamentet kan, med ophavsmandens samtykke, videregive EU-klassificerede oplysninger til andre institutioner, organer, kontorer eller agenturer eller til medlemsstater på betingelse af, at de sikrer, at regler, der svarer til de i denne afgørelse fastlagte, overholdes inden for deres tjenester og deres bygninger i forbindelse med behandling af EU-klassificerede oplysninger.

Artikel 7

Opbevaring og konsultation af fortrolige oplysninger i sikrede områder (sikkert læseværelse)

1.   Sikre læseværelser skal give mulighed for sikker opbevaring, og der må ikke være fotokopimaskiner, telefoner, fax, scanner eller anden teknik til reproduktion eller videresendelse af dokumenter.

2.   Adgang til sikre læseværelser sker på følgende betingelser:

| a) | Adgang er forbeholdt følgende personer:






  — | medlemmer af Europa-Parlamentet, Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper, som er behørigt identificeret i overensstemmelse med de i artikel 4, stk. 2, eller artikel 5, stk. 3, omhandlede nærmere regler |
| --- | --- | --- |

a)

Adgang er forbeholdt følgende personer:

—

medlemmer af Europa-Parlamentet, Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper, som er behørigt identificeret i overensstemmelse med de i artikel 4, stk. 2, eller artikel 5, stk. 3, omhandlede nærmere regler

| — | de af Europa-Parlamentets tjenestemænd, der har ansvaret for forvaltningen af Kontoret for Fortrolige Oplysninger |
| --- | --- |

—

de af Europa-Parlamentets tjenestemænd, der har ansvaret for forvaltningen af Kontoret for Fortrolige Oplysninger

| — | de af Europa-Parlamentets tjenestemænd, der er ansvarlige for sikkerhed og brandsikkerhed, i det omfang det er nødvendigt. |
| --- | --- |

—

de af Europa-Parlamentets tjenestemænd, der er ansvarlige for sikkerhed og brandsikkerhed, i det omfang det er nødvendigt.

Rengøring af det sikrede område må kun finde sted under tilstedeværelse af og under tæt overvågning af en tjenestemand fra Kontoret for Fortrolige Oplysninger.

| b) | Personer, der ønsker at få adgang til fortrolige oplysninger, meddeler på forhånd deres navn til Kontoret for Fortrolige Oplysninger. Kontoret for Fortrolige Oplysninger kontrollerer identiteten af personer, der indgiver anmodning om at konsultere disse oplysninger, og undersøger om nødvendigt, om den pågældende har den fornødne sikkerhedsgodkendelse og er godkendt dertil, i overensstemmelse med de i artikel 4, stk. 2, eller artikel 5, stk. 3, omhandlede nærmere regler. |
| --- | --- |

b)

Personer, der ønsker at få adgang til fortrolige oplysninger, meddeler på forhånd deres navn til Kontoret for Fortrolige Oplysninger. Kontoret for Fortrolige Oplysninger kontrollerer identiteten af personer, der indgiver anmodning om at konsultere disse oplysninger, og undersøger om nødvendigt, om den pågældende har den fornødne sikkerhedsgodkendelse og er godkendt dertil, i overensstemmelse med de i artikel 4, stk. 2, eller artikel 5, stk. 3, omhandlede nærmere regler.

| c) | Kontoret for Fortrolige Oplysninger kan nægte enhver person, som ikke er godkendt dertil i henhold til litra a) og b), adgang til værelset. Enhver indsigelse mod den af Kontoret for Fortrolige Oplysninger trufne afgørelse indbringes for formanden, når der er tale om medlemmer af Europa-Parlamentet, og for generalsekretæren i andre tilfælde. |
| --- | --- |

c)

Kontoret for Fortrolige Oplysninger kan nægte enhver person, som ikke er godkendt dertil i henhold til litra a) og b), adgang til værelset. Enhver indsigelse mod den af Kontoret for Fortrolige Oplysninger trufne afgørelse indbringes for formanden, når der er tale om medlemmer af Europa-Parlamentet, og for generalsekretæren i andre tilfælde.

3.   Konsultation af fortrolige oplysninger i det sikre læseværelse sker på følgende betingelser:

| a) | Personer, som har fået tilladelse til at konsultere oplysninger og har indgivet den i stk. 2, litra b, omhandlede anmodning, skal møde personligt i Kontoret for Fortrolige Oplysninger.
  Bortset fra særlige tilfælde (f.eks. når et stort antal anmodninger er indgivet i løbet af kort tid) må kun én person ad gangen i nærværelse af en tjenestemand fra Kontoret for Fortrolige Oplysninger konsultere oplysninger i det sikre læseværelse.
  Den pågældende tjenestemand oplyser den person, der har fået tilladelsen, om de dermed forbundne forpligtelser og anmoder den pågældende om at underskriver en erklæring på tro og love om, at indholdet af oplysningerne ikke vil blive videregivet til tredjemand. |
| --- | --- |

a)

Personer, som har fået tilladelse til at konsultere oplysninger og har indgivet den i stk. 2, litra b, omhandlede anmodning, skal møde personligt i Kontoret for Fortrolige Oplysninger.

Bortset fra særlige tilfælde (f.eks. når et stort antal anmodninger er indgivet i løbet af kort tid) må kun én person ad gangen i nærværelse af en tjenestemand fra Kontoret for Fortrolige Oplysninger konsultere oplysninger i det sikre læseværelse.

Den pågældende tjenestemand oplyser den person, der har fået tilladelsen, om de dermed forbundne forpligtelser og anmoder den pågældende om at underskriver en erklæring på tro og love om, at indholdet af oplysningerne ikke vil blive videregivet til tredjemand.

| b) | Under konsultationen er det forbudt at have kontakt med omverdenen (herunder ved brug af telefon eller anden teknologi), at tage noter eller at fotokopiere eller fotografere de konsulterede fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

b)

Under konsultationen er det forbudt at have kontakt med omverdenen (herunder ved brug af telefon eller anden teknologi), at tage noter eller at fotokopiere eller fotografere de konsulterede fortrolige oplysninger.

| c) | Før en person får tilladelse til at forlade det sikre læseværelse, kontrollerer den i litra a) omhandlede ansvarlige tjenestemand fra Kontoret for Fortrolige Oplysninger, at de konsulterede fortrolige oplysninger stadig er til stede, intakte og fuldstændige. |
| --- | --- |

c)

Før en person får tilladelse til at forlade det sikre læseværelse, kontrollerer den i litra a) omhandlede ansvarlige tjenestemand fra Kontoret for Fortrolige Oplysninger, at de konsulterede fortrolige oplysninger stadig er til stede, intakte og fuldstændige.

4.   Ved overtrædelse af ovenstående regler underretter den ansvarlige tjenestemand fra Kontoret for Fortrolige Oplysninger generalsekretæren, der indbringer sagen for formanden, hvis der er tale om et medlem af Europa-Parlamentet.

Artikel 8

Minimumsstandarder for andre former for konsultation af fortrolige oplysninger

1.   Hvad angår administrativ behandling af fortrolige oplysninger på et møde for lukkede døre sikrer sekretariatet for det parlamentariske organ/den hvervsindehaver, der er ansvarlig(t) for mødet, at

| — | kun de personer, der er udpeget til at deltage i mødet og har den fornødne sikkerhedsgodkendelse, får adgang til mødeværelset |
| --- | --- |

—

kun de personer, der er udpeget til at deltage i mødet og har den fornødne sikkerhedsgodkendelse, får adgang til mødeværelset

| — | alle dokumenter er nummererede og bliver omdelt ved mødets begyndelse og indsamlet igen ved dets afslutning, og at der ikke tages noter eller fotokopier eller fotos af dokumenterne |
| --- | --- |

—

alle dokumenter er nummererede og bliver omdelt ved mødets begyndelse og indsamlet igen ved dets afslutning, og at der ikke tages noter eller fotokopier eller fotos af dokumenterne

| — | protokollen fra mødet ikke omtaler drøftelsen af de oplysninger, som er behandlet fortroligt |
| --- | --- |

—

protokollen fra mødet ikke omtaler drøftelsen af de oplysninger, som er behandlet fortroligt

| — | fortrolige oplysninger, som afgives mundtligt til modtagere i Europa-Parlamentet, er omfattet af det samme beskyttelsesniveau som det, der ville finde anvendelse for skriftlige fortrolige oplysninger. Dette kan omfatte en erklæring på tro og love fra modtagerne af oplysningerne om, at de ikke vil videregive oplysningernes indhold til tredjemand. |
| --- | --- |

—

fortrolige oplysninger, som afgives mundtligt til modtagere i Europa-Parlamentet, er omfattet af det samme beskyttelsesniveau som det, der ville finde anvendelse for skriftlige fortrolige oplysninger. Dette kan omfatte en erklæring på tro og love fra modtagerne af oplysningerne om, at de ikke vil videregive oplysningernes indhold til tredjemand.

2.   Hvad angår administrativ behandling af fortrolige oplysninger foretaget af sekretariatet for det parlamentariske organ/hvervsindehaveren uden for det lukkede møde gælder følgende regler:

| — | Papirdokumenterne indleveres personligt til chefen for sekretariatet, som registrerer dem og kvitterer for modtagelsen |
| --- | --- |

—

Papirdokumenterne indleveres personligt til chefen for sekretariatet, som registrerer dem og kvitterer for modtagelsen

| — | dokumenterne opbevares under lås på sekretariatets ansvar, når de ikke bliver brugt |
| --- | --- |

—

dokumenterne opbevares under lås på sekretariatets ansvar, når de ikke bliver brugt

| — | medmindre andet følger af reglerne om administrativ behandling af fortrolige oplysninger på et møde for lukkede døre, jf. stk. 1, må dokumenterne under ingen omstændigheder kopieres, gemmes på et andet medium eller sendes til nogen |
| --- | --- |

—

medmindre andet følger af reglerne om administrativ behandling af fortrolige oplysninger på et møde for lukkede døre, jf. stk. 1, må dokumenterne under ingen omstændigheder kopieres, gemmes på et andet medium eller sendes til nogen

| — | kun dokumenternes adressater har adgang til disse under sekretariatets tilsyn i overensstemmelse med de i artikel 4, stk. 2, eller artikel 5, stk. 3 eller 4, nævnte nærmere regler |
| --- | --- |

—

kun dokumenternes adressater har adgang til disse under sekretariatets tilsyn i overensstemmelse med de i artikel 4, stk. 2, eller artikel 5, stk. 3 eller 4, nævnte nærmere regler

| — | sekretariatet fører en fortegnelse over de personer, der har konsulteret dokumenterne, og datoen og tidspunktet herfor. Denne fortegnelse sendes til Kontoret for Fortrolige Oplysninger med henblik på udarbejdelsen af den i artikel 12 omhandlede årsberetning. |
| --- | --- |

—

sekretariatet fører en fortegnelse over de personer, der har konsulteret dokumenterne, og datoen og tidspunktet herfor. Denne fortegnelse sendes til Kontoret for Fortrolige Oplysninger med henblik på udarbejdelsen af den i artikel 12 omhandlede årsberetning.

Artikel 9

Arkivering af fortrolige oplysninger

1.   Der føres et sikkert arkiveringssystem i Europa-Parlamentets lokaler.

Fortrolige oplysninger, der deponeres endeligt hos Kontoret for Fortrolige Oplysninger eller det parlamentariske organs sekretariat/hvervsindehaveren, overføres til det sikre arkiv i Kontoret for Fortrolige Oplysninger seks måneder efter den sidste konsultation og senest et år efter deponeringen.

2.   Kontoret for Fortrolige Oplysninger forvalter det sikre arkiv i overensstemmelse med standardkriterier for arkivering.

3.   De fortrolige oplysninger i de sikre arkiver kan konsulteres på følgende betingelser:

| — | der gives kun tilladelse til personer, der er identificeret ved navn eller funktion i det ledsagedokument, der blev udfyldt ved deponering af dokumentet |
| --- | --- |

—

der gives kun tilladelse til personer, der er identificeret ved navn eller funktion i det ledsagedokument, der blev udfyldt ved deponering af dokumentet

| — | der skal indgives en anmodning om konsultation til Kontoret for Fortrolige Oplysninger, der sørger for overførsel af dokumentet fra arkivet til det sikre læseværelse |
| --- | --- |

—

der skal indgives en anmodning om konsultation til Kontoret for Fortrolige Oplysninger, der sørger for overførsel af dokumentet fra arkivet til det sikre læseværelse

| — | procedurerne og betingelserne for konsultation af fortrolige oplysninger som fastsat i artikel 7 finder anvendelse. |
| --- | --- |

—

procedurerne og betingelserne for konsultation af fortrolige oplysninger som fastsat i artikel 7 finder anvendelse.

Artikel 10

Nedklassificering og afklassificering af EU-klassificerede oplysninger

1.   EU-klassificerede oplysninger må kun nedklassificeres eller afklassificeres med ophavsmandens tilladelse og om nødvendigt efter drøftelse med andre berørte parter. Nedklassificeringen eller afklassificeringen bekræftes skriftligt. Ophavsmanden er ansvarlig for at underrette modtagerne om ændringen, og disse er på deres side ansvarlige for at underrette efterfølgende modtagere, til hvem de har sendt eller kopieret dokumentet, om ændringen. Så vidt muligt anfører udstederen på de klassificerede dokumenter en dato, periode eller begivenhed, efter hvilken indholdet kan nedklassificeres eller afklassificeres. I modsat fald skal vedkommende tage klassificeringen op til revision mindst hvert femte år for at undersøge, om den oprindelige klassifikationsgrad stadig er nødvendig.

2.   Dokumenter i de sikre arkiver afklassificeres senest efter 30 år efter bestemmelserne i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 354/83 af 1. februar 1983 om åbning for offentligheden af de historiske arkiver for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab (5). Afklassificeringen foretages af ophavsmanden til de klassificerede oplysninger eller af det på det relevante tidspunkt ansvarlige kontor i overensstemmelse med bilag I, del 1, punkt 10.

Artikel 11

Brud på fortroligheden

1.   Brud på fortroligheden i almindelighed og på disse regler i særdeleshed fører, når der er tale om medlemmer af Europa-Parlamentet, til anvendelse af de relevante bestemmelser om sanktioner i Europa-Parlamentets forretningsorden.

2.   Brud på reglerne begået af medarbejdere fører til anvendelse af procedurerne og sanktionerne i henholdsvis vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den europæiske Union, fastlagt i Forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (6) (»personalevedtægterne«).

3.   Formanden og generalsekretæren iværksætter de nødvendige undersøgelser.

Artikel 12

Tilpasning af denne afgørelse og gennemførelsesbestemmelserne hertil og årsberetning om anvendelsen af denne afgørelse

1.   Generalsekretæren foreslår de nødvendige tilpasninger af denne afgørelse og gennemførelsesbestemmelserne i bilagene og forelægger forslagene for Præsidiet til afgørelse.

2.   Generalsekretæren forelægger en årsberetning for Præsidiet om anvendelsen af denne afgørelse.

Artikel 13

Gældende bestemmelser og overgangsbestemmelser

1.   Fortrolige oplysninger, der fandtes i Kontoret for Fortrolige Oplysninger eller i arkiverne før denne afgørelse fandt anvendelse, klassificeres automatisk som RESTREINT UE/EU RESTRICTED, medmindre ophavsmanden beslutter, at de ikke skal klassificeres, eller at give dem en højere klassifikationsgrad eller en påtegning inden for et år efter denne afgørelses ikrafttræden.

2.   Hvis ophavsmanden til sådanne fortrolige oplysningerne beslutter at give dem en højere klassifikationsgrad, klassificeres dokumenterne med den lavest mulige grad af ophavsmanden eller dennes stedfortrædere i samarbejde med Kontoret for Fortrolige Oplysninger og i overensstemmelse med kriterierne i bilag I til denne afgørelse.

3.   Præsidiets afgørelse af 13. november 2006 om regler om administrativ behandling af fortrolige dokumenter ophæves.

4.   Præsidiets afgørelse af 24. oktober 2005, hvorved der blev givet mandat til generalsekretæren til at nedsætte et afklassificeringsudvalg og til at træffe afgørelser om afklassificering, ophæves.

Artikel 14

Ikrafttræden

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Den finder anvendelse fra den 1. juli 2011.

---

(1)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

(2)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

(3)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(4)  Bilag skal vedtages.

(5)  EFT L 43 af 15.2.1983, s. 1.

(6)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

---

BILAG I

DEL 1

GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER OG MINIMUMSSTANDARDER FOR SIKKERHED I FORBINDELSE MED BESKYTTELSE AF FORTROLIGE OPLYSNINGER

1.   Indledning

I disse forskrifter fastlægges de grundlæggende principper og minimumsstandarder for sikkerhedsbeskyttelse, som skal overholdes ikke blot af Europa-Parlamentet på alle dets tjenestesteder, men også af alle modtagere af EU-klassificerede oplysninger og andre fortrolige oplysninger, for at værne om sikkerheden og for at sikre alle berørte, at der gælder en fælles standard for sikkerhedsbeskyttelse. De suppleres af regler for parlamentsudvalgs og andre parlamentsorganers/hvervsindehaveres behandling af fortrolige oplysninger.

2.   Generelle principper

Europa-Parlamentets sikkerhedspolitik indgår som en integrerende del af dets almindelige interne forvaltningspolitik og er dermed baseret på de principper, der gælder for denne almindelige politik. Disse principper omfatter bl.a. legalitet, åbenhed, ansvarlighed, samt subsidiaritet og proportionalitet.

Legalitetsprincippet medfører, at de gældende rammebestemmelser nøje skal iagttages ved udøvelsen af sikkerhedsfunktionerne, og at alle de krav i bestemmelserne, der finder anvendelse, skal opfyldes. Det betyder også, at ansvarsområderne vedrørende sikkerhed skal have hjemmel i gældende bestemmelser. Personalevedtægternes bestemmelser, navnlig artikel 17 om personalets forpligtelse til at afholde sig fra enhver uberettiget afsløring af oplysninger, som han har fået kendskab til i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde, og afsnit VI om disciplinærordningen, finder fuld anvendelse. Endelig betyder det, at brud på sikkerhedsbestemmelserne inden for Europa-Parlamentets ansvarsområde skal behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets politik vedrørende disciplinære sanktioner.

Åbenhedsprincippet medfører, at der skal herske klarhed med hensyn til alle sikkerhedsregler og -forskrifter, så der opnås en ensartet anvendelse heraf i de forskellige tjenestegrene og på de forskellige områder (fysisk sikkerhed sammenholdt med beskyttelse af oplysninger osv.), og at der skal føres en sammenhængende og veltilrettelagt bevidstgørelsespolitik med hensyn til sikkerheden. Det indebærer også, at der er behov for klare skriftlige retningslinjer for gennemførelsen af sikkerhedsforanstaltninger.

Ansvarlighedsprincippet medfører, at opgaverne på sikkerhedsområdet skal defineres klart. Desuden betyder det, at det regelmæssigt skal kontrolleres, om disse opgaver er blevet udført korrekt.

Subsidiaritetsprincippet medfører, at sikkerheden skal tilrettelægges på det lavest mulige niveau og så nært som muligt på Europa-Parlamentets generaldirektorater og tjenester. Proportionalitetsprincippet medfører, at sikkerhedsaktiviteterne nøje skal begrænses til det absolut nødvendige,, og at sikkerhedsforanstaltningerne skal stå i forhold til de interesser, der skal beskyttes, og til den faktiske eller potentielle trussel mod disse interesser, så de kan forsvares på en måde, der medfører de mindst mulige forstyrrelser.

3.   Grundlaget for sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger

Grundlaget for en effektiv sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger er:

| a) | at der i Parlamentet udpeges en Infosec-myndighed — en myndighed til sikring af informationssikkerhed — som inden for den pågældende sikkerhedsorganisation er ansvarlig for at underrette og rådgive om tekniske sikkerhedsrisici og modforholdsregler |
| --- | --- |

a)

at der i Parlamentet udpeges en Infosec-myndighed — en myndighed til sikring af informationssikkerhed — som inden for den pågældende sikkerhedsorganisation er ansvarlig for at underrette og rådgive om tekniske sikkerhedsrisici og modforholdsregler

| b) | at der er et nært samarbejde mellem Europa-Parlamentets ansvarlige organer og sikkerhedsorganerne ved de øvrige EU-institutioner. |
| --- | --- |

b)

at der er et nært samarbejde mellem Europa-Parlamentets ansvarlige organer og sikkerhedsorganerne ved de øvrige EU-institutioner.

4.   Principperne for informationssikkerhed

4.1.   Formål

Informationssikkerhedens vigtigste formål er:

| a) | at beskytte EU-klassificerede oplysninger og andre fortrolige oplysninger mod spionage, lækage eller uautoriseret videregivelse |
| --- | --- |

a)

at beskytte EU-klassificerede oplysninger og andre fortrolige oplysninger mod spionage, lækage eller uautoriseret videregivelse

| b) | at beskytte EU-klassificerede oplysninger, der behandles i kommunikations- og informationssystemer og kommunikations- og informationsnetværk, mod risikoen for uautoriseret adgang og ændring og for, at de ikke er til rådighed, når de skal anvendes |
| --- | --- |

b)

at beskytte EU-klassificerede oplysninger, der behandles i kommunikations- og informationssystemer og kommunikations- og informationsnetværk, mod risikoen for uautoriseret adgang og ændring og for, at de ikke er til rådighed, når de skal anvendes

| c) | at beskytte Europa-Parlamentets bygninger, der rummer EU-klassificerede oplysninger, mod sabotage, hærværk og anden forsætlig skade |
| --- | --- |

c)

at beskytte Europa-Parlamentets bygninger, der rummer EU-klassificerede oplysninger, mod sabotage, hærværk og anden forsætlig skade

| d) | i tilfælde af brud på sikkerhedsforskrifterne at vurdere den forvoldte skade, begrænse følgerne, foretage sikkerhedsmæssig efterforskning og træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå gentagelse. |
| --- | --- |

d)

i tilfælde af brud på sikkerhedsforskrifterne at vurdere den forvoldte skade, begrænse følgerne, foretage sikkerhedsmæssig efterforskning og træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå gentagelse.

4.2.   Klassifikation

4.2.1.   Der skal udvises stor omhu og eftertanke ved udvælgelsen af, hvilke oplysninger og hvilket materiale der skal sikkerhedsbeskyttes, og ved vurderingen af, hvilken grad af sikkerhedsbeskyttelse der er behov for. Det er afgørende, at klassifikationsgraden stemmer overens med den sikkerhedsmæssige følsomhed, som for den enkelte oplysning eller det enkelte materiale skal beskyttes. For at sikre en smidig informationsstrøm skal det undgås, at der anvendes en for høj eller for lav klassifikationsgrad.

4.2.2.   Klassificeringsordningen er det instrument, hvormed principperne i dette punkt skal gennemføres; der anvendes en tilsvarende klassificeringsordning ved planlægning og tilrettelæggelse af beskyttelsen mod spionage, sabotage, terrorisme og andre trusler, således at de vigtigste bygninger og områder, der rummer EU-klassificerede oplysninger, og de mest følsomme steder i disse bygninger og områder gives maksimal beskyttelse.

4.2.3.   Ansvaret for klassificering af oplysninger påhviler alene udstederen af de pågældende oplysninger.

4.2.4.   Klassifikationsgraden baseres alene på indholdet af de pågældende oplysninger.

4.2.5.   Hvis flere dokumenter med oplysninger grupperes, skal klassifikationsgraden for det samlede materiale mindst være lige så høj som den højeste af de enkelte dokumenters klassifikationsgrader. En samling af oplysninger kan dog gives en højere klassifikationsgrad end de enkelte dele.

4.2.6.   Oplysninger klassificeres kun i det omfang og kun så længe, det er nødvendigt.

4.3.   Sikkerhedsforanstaltningernes formål

Sikkerhedsforanstaltningerne skal:

| a) | omfatte alle personer med adgang til EU-klassificerede oplysninger, informationsbærende medier med EU-klassificerede oplysninger, andre fortrolige oplysninger, såvel som alle bygninger og områder, der rummer sådanne oplysninger, og vigtige anlæg |
| --- | --- |

a)

omfatte alle personer med adgang til EU-klassificerede oplysninger, informationsbærende medier med EU-klassificerede oplysninger, andre fortrolige oplysninger, såvel som alle bygninger og områder, der rummer sådanne oplysninger, og vigtige anlæg

| b) | tage sigte på at identificere personer, som kan udgøre en sikkerhedsmæssig risiko for sådanne oplysninger og for vigtige anlæg, der rummer sådanne oplysninger, og enten forhindre, at de får adgang hertil, eller sørge for, at de flyttes fra det pågældende sted |
| --- | --- |

b)

tage sigte på at identificere personer, som kan udgøre en sikkerhedsmæssig risiko for sådanne oplysninger og for vigtige anlæg, der rummer sådanne oplysninger, og enten forhindre, at de får adgang hertil, eller sørge for, at de flyttes fra det pågældende sted

| c) | forhindre, at uautoriserede personer får adgang til klassificerede oplysninger eller til anlæg, der rummer sådanne oplysninger |
| --- | --- |

c)

forhindre, at uautoriserede personer får adgang til klassificerede oplysninger eller til anlæg, der rummer sådanne oplysninger

| d) | sikre, at sådanne oplysninger kun videregives til personer på grundlag af »need-to-know«-princippet, som er af grundlæggende betydning for alle sikkerhedsaspekter |
| --- | --- |

d)

sikre, at sådanne oplysninger kun videregives til personer på grundlag af »need-to-know«-princippet, som er af grundlæggende betydning for alle sikkerhedsaspekter

| e) | sikre alle fortrolige oplysningers integritet (dvs. hindre forvanskning eller uautoriseret ændring eller uautoriseret slettelse) og tilgængelighed (for autoriserede brugere, når de skal anvendes), navnlig oplysninger, som lagres, behandles eller fremsendes elektronisk, uanset om oplysningerne er klassificerede eller uklassificerede. |
| --- | --- |

e)

sikre alle fortrolige oplysningers integritet (dvs. hindre forvanskning eller uautoriseret ændring eller uautoriseret slettelse) og tilgængelighed (for autoriserede brugere, når de skal anvendes), navnlig oplysninger, som lagres, behandles eller fremsendes elektronisk, uanset om oplysningerne er klassificerede eller uklassificerede.

5.   Fælles minimumsstandarder

Europa-Parlamentet sikrer, at alle modtagere af EU-klassificerede oplysninger, såvel i institutionen som under dens kompetenceområde, d.v.s. alle tjenestegrene og leverandører, overholder fælles minimumsstandarder for sikkerhed, så EU-klassificerede oplysninger kan videregives i tillid til, at de vil blive sikret på passende vis. Disse minimumsstandarder skal omfatte kriterier for sikkerhedsgodkendelse af Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper, samt procedurer for beskyttelse af fortrolige oplysninger.

Europa-Parlamentet giver kun eksterne organer adgang til sådanne oplysninger på betingelse af, at de sikrer, at der ved behandlingen af oplysningerne iagttages bestemmelser, der i det mindste nøje svarer til disse fælles minimumsstandarder.

Sådanne fælles minimumsstandarder anvendes også, når Europa-Parlamentet overdrager opgaver, som involverer fortrolige oplysninger, til erhvervsmæssige eller andre eksterne enheder ved kontrakt eller tilskudsaftale.

6.   Sikkerhedsforanstaltninger for europa-parlamentets tjenestemænd og parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper

6.1.   Sikkerhedsinstruks til Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper

For Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper gælder, at de, der varetager opgaver, hvor de kan få adgang til EU-klassificerede oplysninger, inden de påbegynder arbejdet og derefter regelmæssigt, skal modtage en indgående instruks om nødvendigheden af sikkerhedsbeskyttelsen og procedurerne for gennemførelsen heraf. Sådanne personer skal skriftligt attestere, at de har læst og fuldt ud forstået de sikkerhedsbestemmelser, der finder anvendelse.

6.2.   Ledelsens ansvar

Det er ledelsens ansvar at vide, hvilke af deres medarbejdere der arbejder med klassificerede oplysninger eller har adgang til sikre kommunikations- og informationssystemer, og at sikre, at alle former for hændelser eller klare svagheder, der kan have betydning for sikkerhedsbeskyttelsen, registreres og indberettes.

6.3.   Sikkerhedsstatus for til Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper

Der indføres procedurer for at sikre, at der, hvis der fremkommer negative oplysninger om en af Europa-Parlamentets tjenestemænd eller af Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for en politisk gruppe, bliver taget skridt til at fastslå, om den pågældende i sit arbejde behandler klassificerede oplysninger, eller om den pågældende har adgang til sikre kommunikations- og informationssystemer, og at Europa-Parlamentets kompetente tjeneste underrettes. Hvis det bekræftes, at medarbejderen udgør en sikkerhedsrisiko, skal den pågældende udelukkes fra eller fratages arbejdsopgaver, hvor vedkommende kan være til fare for sikkerheden.

7.   Fysisk sikkerhed

Fysisk sikkerhed indebærer anvendelse af fysiske og tekniske beskyttelsesforanstaltninger til at forhindre uautoriseret adgang til EU-klassificerede oplysninger.

7.1.   Behovet for sikkerhedsbeskyttelse

Graden af de fysiske foranstaltninger, der skal bringes i anvendelse for at sikre beskyttelsen af EU-klassificerede oplysninger, skal stå i forhold til klassifikationsgraden samt omfanget af og truslen mod de oplysninger og det materiale, det drejer sig om. Alle, der ligger inde med EU-klassificerede oplysninger, skal følge en ensartet praksis med hensyn til klassificering af sådanne oplysninger og opfylde fælles standarder for sikkerhedsbeskyttelse for så vidt angår opbevaring, fremsendelse og bortskaffelse af oplysninger og materiale, der skal beskyttes.

7.2.   Kontrol

Medarbejdere, der har modtaget EU-klassificerede oplysninger, må ikke efterlade disse uden opsigt, men skal sikre sig, at de opbevares forsvarligt, og at alle sikkerhedsanordninger er aktiveret (låse, alarmsystemer osv.). Herudover foretages der efter arbejdstids ophør kontrol af, om disse krav er opfyldt.

7.3.   Sikkerhedsbeskyttelse af bygninger

Bygninger, der rummer EU-klassificerede oplysninger eller sikre kommunikations- og informationssystemer, skal beskyttes mod uautoriseret adgang.

Hvordan EU-klassificerede oplysninger skal beskyttes, med gitre for vinduer, låse på døre, vagtposter ved indgange, automatiske adgangskontrolsystemer, sikkerhedskontrol og -patruljering, alarm- og overvågningssystemer, vagthunde m.v., afhænger af:

| a) | klassifikationsgraden af de oplysninger og det materiale, der skal beskyttes, samt deres omfang og placering i bygningen |
| --- | --- |

a)

klassifikationsgraden af de oplysninger og det materiale, der skal beskyttes, samt deres omfang og placering i bygningen

| b) | kvaliteten af de sikre skabe eller bokse, hvor oplysningerne eller materialet opbevares, og |
| --- | --- |

b)

kvaliteten af de sikre skabe eller bokse, hvor oplysningerne eller materialet opbevares, og

| c) | bygningens fysiske beskaffenhed og beliggenhed. |
| --- | --- |

c)

bygningens fysiske beskaffenhed og beliggenhed.

Hvordan kommunikations- og informationssystemer skal sikkerhedsbeskyttes, afhænger af en vurdering af værdien af de pågældende aktiver og den potentielle skade i tilfælde af brud på sikkerhedsbestemmelserne, af den fysiske beskaffenhed af den bygning, der rummer systemet, og af dennes beliggenhed, samt af systemets placering i bygningen.

7.4.   Beredskabsplaner

Der skal på forhånd udarbejdes detaljerede planer for, hvordan klassificerede oplysninger skal beskyttes, hvis der opstår en kritisk situation.

8.   Sikkerhedsangivelser, påtegninger, anførelse og klassifikationsstyring

8.1.   Sikkerhedsangivelser

Der må ikke anvendes andre klassifikationsgrader end dem, der er fastlagt i denne afgørelses artikel 2, litra c).

Til begrænsning af gyldighedsperioden for en klassifikationsgrad (angivelse af automatisk nedklassificering eller afklassificering af klassificerede oplysninger) kan der benyttes en godkendt sikkerhedsangivelse. Angivelsen skal være enten »UNTIL ... (tid/dato)« eller »UNTIL ... (begivenhed)«.

Supplerende sikkerhedsangivelser som f.eks. CRYPTO eller enhver anden EU-anerkendt sikkerhedsangivelse skal anvendes, hvor der kræves begrænset fordeling og særlig behandling ud over det, der er angivet ved klassifikationsgraden.

Sikkerhedsangivelser må kun benyttes i forbindelse med en klassifikationsgrad.

8.2.   Påtegninger

Det kan med en særlig påtegning angives, hvilket område et dokument omhandler, hvordan det skal fordeles efter »need-to-know«-princippet, eller hvornår en embargo ophører (for ikke-klassificerede oplysninger).

En påtegning er ikke en klassifikationsgrad og må ikke anvendes i stedet for en sådan.

8.3.   Anførelse af klassifikationsgrad og sikkerhedspåtegninger

Klassifikationsgraden anføres således:

| a) | på dokumenter, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED: mekanisk eller elektronisk |
| --- | --- |

a)

på dokumenter, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED: mekanisk eller elektronisk

| b) | på dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: mekanisk eller i hånden eller ved fortryk på registreret papir |
| --- | --- |

b)

på dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: mekanisk eller i hånden eller ved fortryk på registreret papir

| c) | på dokumenter, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: mekanisk eller i hånden. |
| --- | --- |

c)

på dokumenter, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: mekanisk eller i hånden.

Sikkerhedspåtegninger anføres direkte under klassifikationsgraden på samme måde som ved anførelse af klassifikationsgrad.

8.4.   Klassifikationsstyring

8.4.1.   Generelt

Oplysninger klassificeres kun i det omfang, det er nødvendigt. Klassifikationsgraden skal fremgå klart og korrekt, og den opretholdes kun, så længe der er grund til at beskytte oplysningerne.

Ansvaret for klassificering af oplysninger og for eventuel senere nedklassificering eller afklassificering påhviler alene udstederen.

Europa-Parlamentets tjenestemænd klassificerer, nedklassificerer eller afklassificerer oplysninger efter instruks fra eller med beføjelse fra generalsekretæren.

De detaljerede procedurer for behandling af klassificerede dokumenter udformes således, at det sikres, at dokumenterne beskyttes i overensstemmelse med de oplysninger, som de indeholder.

Antallet af medarbejdere, der har bemyndigelse til at udstede dokumenter med klassifikationsgraden TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, skal holdes på et minimum, og deres navne skal stå på en liste, der udarbejdes af Kontoret for Fortrolige Oplysninger.

8.4.2.   Anvendelse af klassifikationsgrader

Klassificeringen af et dokument afhænger af, hvor følsomt dets indhold er, jf. definitionen i artikel 2, litra c). Det er vigtigt, at klassifikationsgrader anvendes korrekt og under udvisning af mådehold, navnlig for så vidt angår klassifikationsgraden TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET.

Et brev eller en følgeskrivelse klassificeres i overensstemmelse med bilagenes højeste klassifikationsgrad. Dokumentets udsteder skal klart angive, på hvilket niveau brevet eller følgeskrivelsen skal klassificeres, hvis det/den adskilles fra bilaget.

Udstederen skal ved klassificeringen af et dokument være opmærksom på ovenstående bestemmelser og bremse enhver tendens til at anvende for høj eller for lav klassifikationsgrad.

De enkelte sider, afsnit og punkter i et dokument samt bilag, tillæg og vedhæftet materiale kan kræve forskellig klassifikationsgrad, og skal klassificeres i overensstemmelse hermed. Dokumentet som helhed skal dog have samme klassifikationsgrad som den del, der har den højeste klassifikationsgrad.

9.   Inspektion

Europa-Parlamentets Direktorat med ansvar for sikkerhed gennemfører regelmæssige inspektioner af sikkerhedsordningerne for beskyttelse af EU-klassificerede oplysninger og kan i denne forbindelse bistås af Kontoret for Fortrolige Oplysninger.

Europa-Parlamentets Direktorat med ansvar for sikkerhed og sikkerhedstjenesterne i andre institutioner, organer, kontorer og agenturer oprettet med hjemmel i traktaterne, der ligger inde med EU-klassificerede oplysninger, kan også aftale at gennemføre peer-evalueringer af hinandens sikkerhedsordninger til beskyttelse af EU-klassificerede oplysninger.

10.   Afklassificeringsprocedure

10.1.   Kontoret for Fortrolige Oplysninger gennemgår EU-klassificerede oplysninger og fremsætter under alle omstændigheder forslag om afklassificering til udstederen af dokumentet senest 25 år efter datoen for dets udarbejdelse. Dokumenter, der ikke er blevet afklassificeret ved første gennemgang, gennemgås igen regelmæssigt og mindst hvert femte år.

10.2.   Udover at finde anvendelse for dokumenter, der faktisk befinder sig i de sikre arkiver og er blevet behørigt klassificeret, kan afklassificeringsproceduren endvidere finde anvendelse på andre fortrolige oplysninger, der befinder sig i de sikre arkiver eller Europa-Parlaments Arkiv- og Dokumentationscenter (CARDOC).

10.3.   På vegne af udstederen er Kontoret for Fortrolige Oplysninger ansvarlig for at underrette dokumentets modtagere om ændringen af klassificeringen, og disse er på deres side ansvarlige for at underrette efterfølgende modtagere, til hvem de har sendt eller kopieret dokumentet.

10.4.   Afklassificeringen berører ikke eventuelle påtegninger på dokumentet.

10.5.   Den oprindelige klassifikation for oven og for neden på hver enkelt side overstreges. Dokumentets første side stemples og forsynes med Kontoret for Fortrolige Oplysningers reference.

10.6.   Det afklassificerede dokuments tekst vedhæftes den elektroniske fil eller det tilsvarende system, hvori det er blevet registreret.

10.7.   Med hensyn til dokumenter, der er omfattet af undtagelserne vedrørende privatlivets fred og den enkeltes integritet eller en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, og i tilfælde af følsomme dokumenter finder bestemmelserne i artikel 2 i forordning (EØF, Euratom) nr. 354/83 anvendelse.

10.8.   I tillæg til bestemmelserne i punkt 10.1 til 10.7 gælder følgende:

| a) | Med hensyn til dokumenter fra tredjemand rådfører Kontoret for Fortrolige Oplysninger sig med den pågældende tredjemand, før det iværksætter en afklassificering. Tredjemanden har otte uger til at fremsætte sine bemærkninger |
| --- | --- |

a)

Med hensyn til dokumenter fra tredjemand rådfører Kontoret for Fortrolige Oplysninger sig med den pågældende tredjemand, før det iværksætter en afklassificering. Tredjemanden har otte uger til at fremsætte sine bemærkninger

| b) | For så vidt angår undtagelsen vedrørende privatlivets fred og den enkeltes integritet tages ved en afklassificeringsprocedure navnlig hensyn til, at den berørte har givet samtykke, at det er umuligt at identificere den berørte person, og at den pågældende person ikke længere er i live |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår undtagelsen vedrørende privatlivets fred og den enkeltes integritet tages ved en afklassificeringsprocedure navnlig hensyn til, at den berørte har givet samtykke, at det er umuligt at identificere den berørte person, og at den pågældende person ikke længere er i live

| c) | For så vidt angår undtagelsen vedrørende en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser kan den pågældende person eventuelt gives meddelelse ved offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende sammen med en tidsfrist på fire uger efter denne offentliggørelse til at fremsætte eventuelle bemærkninger. |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår undtagelsen vedrørende en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser kan den pågældende person eventuelt gives meddelelse ved offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende sammen med en tidsfrist på fire uger efter denne offentliggørelse til at fremsætte eventuelle bemærkninger.

DEL 2

SIKKERHEDSGODKENDELSE

11.   Sikkerhedsgodkendelse af medlemmer

11.1.   I kraft af Europa-Parlamentets prærogativer og beføjelser kan dets medlemmer gives adgang til EU-klasssificerede oplysninger til og med graden CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIEL. I forbindelse med oplysninger klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL skal de underskrive en erklæring på tro og love om, at de ikke vil videregive indholdet af de pågældende oplysninger til tredjemand.

11.2.   For at få adgang til oplysninger klassificeret som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, eller SECRET UE/EU SECRET skal medlemmerne af Europa-Parlamentet først godkendes til den pågældende klassifikationsgrad efter proceduren i punkt 11.3 og 11.4.

11.3.   Kun de af Europa-Parlamentets medlemmer, der er blevet sikkerhedsundersøgt af medlemsstaternes nationale myndigheder (den nationale sikkerhedsmyndighed) efter proceduren i punkt 11.9 til 11.14, kan godkendes. Formanden er ansvarlig for at give godkendelse af medlemmer.

11.4.   Formanden meddeler godkendelsen efter at have indhentet udtalelse fra medlemsstaternes nationale myndigheder på grundlag af den sikkerhedsundersøgelse, der er foretaget i henhold til punkt 11.8 til 11.13.

11.5.   Europa-Parlamentets Direktorat med ansvar for sikkerhed ajourfører løbende en liste over alle de af Europa-Parlamentets medlemmer, der har fået godkendelse, herunder midlertidig godkendelse som omhandlet i punkt 11.15.

11.6.   Godkendelsen er gyldig i fem år eller i varigheden af de arbejdsopgaver, der ligger til grund for den, idet den korteste af disse perioder finder anvendelse. Godkendelsen kan fornys efter proceduren i punkt 11.4.

11.7.   Formanden kan inddrage godkendelsen, hvis vedkommende finder, at der er grund hertil. Inddrages godkendelsen, underrettes det pågældende medlem af Europa-Parlamentet, der kan anmode om at måtte fremsætte sine bemærkninger over for formanden, inden inddragelsen får virkning, og de nationale myndigheder.

11.8.   Sikkerhedsundersøgelsen foretages med det berørte Europa-Parlamentsmedlems medvirken og efter anmodning fra formanden. Den for sikkerhedsundersøgelsen kompetente nationale myndighed er myndigheden i den medlemsstat, hvor det pågældende medlem er statsborger.

11.9.   Det pågældende medlem af Europa-Parlamentet skal som led i sikkerhedsundersøgelsen udfylde et skema med angivelse af personlige oplysninger.

11.10.   Formanden giver i sin anmodning til den kompetente nationale myndighed nærmere oplysninger om arten af og klassifikationsniveauet for de oplysninger, som det pågældende medlem af Europa-Parlamentet vil få kendskab til, så de kan foretage sikkerhedsundersøgelsen.

11.11.   De bestemmelser om sikkerhedsundersøgelse, som er gældende i vedkommende medlemsstat, herunder bestemmelser om eventuel klageadgang, finder anvendelse i forbindelse med hele den af de kompetente nationale myndigheder foretagne sikkerhedsundersøgelses forløb og dens resultater.

11.12.   Afgiver medlemsstaternes nationale myndigheder positiv udtalelse, kan formanden godkende det pågældende medlem af Europa-Parlamentet.

11.13.   Afgiver de nationale myndigheder negativ udtalelse, underrettes det pågældende medlem af Europa-Parlamentet, der kan anmode om at måtte fremsætte sine bemærkninger over for formanden. Hvis formanden finder det nødvendigt, kan vedkommende rette henvendelse til de kompetente nationale myndigheder og bede om eventuelle yderligere oplysninger. Bekræftes den negative udtalelse, kan der ikke meddeles godkendelse.

11.14.   Ethvert medlem af Europa-Parlamentet, der godkendes efter punkt 11.3, får i forbindelse med godkendelsen og siden med jævne mellemrum de nødvendige instrukser om beskyttelse af klassificerede oplysninger og om, hvordan de skal beskyttes. Det godkendte medlem underskriver en erklæring som bekræftelse på at have modtaget disse instrukser.

11.15.   Formanden kan undtagelsesvis meddele midlertidig godkendelse af et medlem af Europa-Parlamentet for et tidsrum på højst seks måneder, mens resultatet af sikkerhedsundersøgelsen som omhandlet i punkt 11.11 afventes, forudsat at de kompetente nationale myndigheder på forhånd er blevet underrettet, og disse ikke har fremsat bemærkninger inden for en måned. Sådanne midlertidige godkendelser giver ikke adgang til oplysninger, der er klassificeret som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET.

12.   Sikkerhedsgodkendelse af europa-parlamentets tjenestemænd og parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper

12.1.   Kun Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper, og som i embeds medfør og af tjenstlige grunde har brug for at få kendskab til eller behandle klassificerede oplysninger, har adgang til sådanne oplysninger.

12.2.   For at få adgang til oplysninger, der er klassificeret som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE/EU SECRET og CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, skal de i punkt 12.1 omhandlede medarbejdere først godkendes til den pågældende klassifikationsgrad efter proceduren i punkt 12.3 og 12.4.

12.3.   Kun personer som omhandlet i punkt 12.1, der er blevet sikkerhedsundersøgt af medlemsstaternes nationale myndigheder (den nationale sikkerhedsmyndighed) efter proceduren i punkt 12.9 til 12.14, kan godkendes. Generalsekretæren er ansvarlig for at give godkendelse af Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for politiske grupper.

12.4.   Generalsekretæren meddeler godkendelsen efter at have indhentet udtalelse fra medlemsstaternes kompetente nationale myndigheder på grundlag af den sikkerhedsundersøgelse, der er foretaget i henhold til punkt 12.8 til 12.13.

12.5.   Europa-Parlamentets Direktorat med ansvar for sikkerhed ajourfører løbende en liste over alle stillinger, der kræver sikkerhedsgodkendelse, som Europa-Parlamentets tjenestegrene har angivet, og over alle medarbejdere, der har fået godkendelse, herunder midlertidig godkendelse som omhandlet i punkt 12.8.

12.6.   Godkendelsen er gyldig i fem år eller i varigheden af de arbejdsopgaver, der ligger til grund for den, idet den korteste af disse perioder finder anvendelse. Godkendelsen kan fornys efter proceduren i litra punkt 12.4.

12.7.   Generalsekretæren kan inddrage godkendelsen, hvis vedkommende finder, at der er grund hertil. Inddrages godkendelsen, underrettes den pågældende af Europa-Parlamentets tjenestemænd eller øvrige af Parlamentets ansatte, der arbejder for de politiske grupper, og den pågældende kan anmode om at måtte fremsætte sine bemærkninger over for generalsekretæren, inden inddragelsen får virkning, og de nationale myndigheder.

12.8.   Sikkerhedsundersøgelsen foretages med den berørte persons medvirken og efter anmodning fra generalsekretæren. Den for sikkerhedsundersøgelsen kompetente nationale myndighed er myndigheden i den medlemsstat, hvor den berørte person er statsborger. Hvis der er hjemmel herfor i nationale love og bestemmelser, kan de kompetente nationale sikkerhedsmyndigheder gennemføre undersøgelser af ikke-statsborgere, der skal have adgang til informationer, som er klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere.

12.9.   Den pågældende af Europa-Parlamentets tjenestemænd eller øvrige af Parlamentets ansatte, der arbejder for de politiske grupper, skal som led i sikkerhedsundersøgelsen udfylde et skema med angivelse af personlige oplysninger.

12.10.   Generalsekretæren giver i sin anmodning til den kompetente nationale myndighed nærmere oplysninger om arten af og klassifikationsniveauet for de oplysninger, som den pågældende person vil få kendskab til, så de kan foretage sikkerhedsundersøgelsen og afgive udtalelse om, hvilket niveau den pågældende bør godkendes til.

12.11.   De bestemmelser om sikkerhedsundersøgelse, som er gældende i vedkommende medlemsstat, herunder bestemmelser om eventuel klageadgang, finder anvendelse i forbindelse med hele den af de kompetente nationale myndigheder foretagne sikkerhedsundersøgelses forløb og dens resultater.

12.12.   Afgiver medlemsstaternes nationale myndigheder positiv udtalelse, kan generalsekretæren godkende den pågældende person.

12.13.   Afgiver de nationale myndigheder negativ udtalelse, underrettes den pågældende af Europa-Parlamentets tjenestemænd eller Parlamentets øvrige ansatte, der arbejder for de politiske grupper, og den pågældende kan anmode om at måtte fremsætte sine bemærkninger over for generalsekretæren. Finder Generalsekretæren det nødvendigt, kan vedkommende rette henvendelse til de nationale myndigheder og bede om eventuelle yderligere oplysninger. Bekræftes den negative udtalelse, kan der ikke meddeles godkendelse.

12.14.   Enhver af Europa-Parlamentets tjenestemænd og Parlamentets øvrige ansatte , der arbejder for de politiske grupper, der godkendes efter punkt 12.4 og 12.5, får i forbindelse med godkendelsen og siden med jævne mellemrum de nødvendige instrukser om beskyttelse af klassificerede oplysninger og om, hvordan de skal beskyttes. Den pågældende tjenestemand eller øvrige ansatte underskriver en erklæring som bekræftelse på at have modtaget instrukserne og giver tilsagn om at overholde dem.

12.15.   Generalsekretæren kan undtagelsesvis meddele midlertidig godkendelse af en af Europa-Parlamentets tjenestemænd eller Parlamentets øvrige ansatte , der arbejder for de politiske grupper, for et tidsrum på højst seks måneder, mens resultatet af sikkerhedsundersøgelsen som omhandlet punkt 12.11 afventes, forudsat at de kompetente nationale myndigheder på forhånd er blevet underrettet, og disse ikke har fremsat bemærkninger inden for en måned. Sådanne midlertidige godkendelser giver ikke adgang til oplysninger, der er klassificeret som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET.

---

Europa-Kommissionen

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/16

---

Euroens vekselkurs (1)

29. juni 2011

2011/C 190/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4425 |
| JPY | japanske yen | 116,93 |
| DKK | danske kroner | 7,4592 |
| GBP | pund sterling | 0,89980 |
| SEK | svenske kroner | 9,2047 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2036 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,8055 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,342 |
| HUF | ungarske forint | 267,05 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7093 |
| PLN | polske zloty | 3,9987 |
| RON | rumænske leu | 4,2105 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,3604 |
| AUD | australske dollar | 1,3585 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4037 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,2265 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7559 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7799 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 553,32 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,8846 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,3235 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3833 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 412,97 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,3727 |
| PHP | filippinske pesos | 62,770 |
| RUB | russiske rubler | 40,3780 |
| THB | thailandske bath | 44,429 |
| BRL | brasilianske real | 2,2687 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,9954 |
| INR | indiske rupee | 64,7210 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4425

JPY

japanske yen

116,93

DKK

danske kroner

7,4592

GBP

pund sterling

0,89980

SEK

svenske kroner

9,2047

CHF

schweiziske franc

1,2036

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,8055

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,342

HUF

ungarske forint

267,05

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7093

PLN

polske zloty

3,9987

RON

rumænske leu

4,2105

TRY

tyrkiske lira

2,3604

AUD

australske dollar

1,3585

CAD

canadiske dollar

1,4037

HKD

hongkongske dollar

11,2265

NZD

newzealandske dollar

1,7559

SGD

singaporeanske dollar

1,7799

KRW

sydkoreanske won

1 553,32

ZAR

sydafrikanske rand

9,8846

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,3235

HRK

kroatiske kuna

7,3833

IDR

indonesiske rupiah

12 412,97

MYR

malaysiske ringgit

4,3727

PHP

filippinske pesos

62,770

RUB

russiske rubler

40,3780

THB

thailandske bath

44,429

BRL

brasilianske real

2,2687

MXN

mexicanske pesos

16,9954

INR

indiske rupee

64,7210

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/17

---

Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1; EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16; EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9; EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10; EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13; EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10; EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10; EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20; EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7; EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28; EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22; EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17; EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13; EUT C 326 af 3.12.2010, s. 17; EUT C 355 af 29.12.2010, s. 34; EUT C 22 af 22.1.2011, s. 22; EUT C 37 af 5.2.2011, s. 12; EUT C 149 af 20.5.2011, s. 8)

2011/C 190/04

Offentliggørelsen af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) er baseret på de oplysninger, som medlemsstaterne meddeler Kommissionen i overensstemmelse med artikel 34 i Schengengrænsekodeksen.

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Indre Anliggender oplysninger, som ajourføres regelmæssigt.

SPANIEN

Ændrer de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 316 af 28.12.2007, og i EUT C 74 af 24.3.2010

Luftgrænser

Nyt grænseovergangssted: Castellón

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/18

---

RESUMÉ AF EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

Nr. 322/10/KOL

af 14. juli 2010

om en procedure i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen mod Posten Norge AS

(Sag nr. 34250 Posten Norge/Privpak)

(Kun den engelske og den norske udgave er autentiske)

2011/C 190/05

Den 14. juli 2010 vedtog EFTA-Tilsynsmyndigheden (»Myndigheden«) en afgørelse om en procedure i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 30 i kapitel II i protokol 4 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen offentliggør Myndigheden hermed navnene på parterne og det vigtigste indhold af afgørelsen under hensyn til virksomhedernes legitime interesse i at beskytte deres forretningshemmeligheder. En ikke-fortrolig version af afgørelsen i dens fulde ordlyd findes på de autentiske sagsbehandlingssprog på Myndighedens netsted:

http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/

RESUME AF OVERTRÆDELSEN

1.   Indledning

| (1) | Afgørelsen var rettet til Posten Norge AS. Posten Norge driver den nationale posttjeneste i Norge. Posten Norge havde i 2006 en verdensomspændende koncernomsætning på 23 668 mio. norske kroner (»MNOK«). Omsætningen uden for Norge udgjorde ca. 17,5 % af koncernens samlede omsætning i 2006. Den norske stat er eneejer af Posten Norge. |
| --- | --- |

(1)

Afgørelsen var rettet til Posten Norge AS. Posten Norge driver den nationale posttjeneste i Norge. Posten Norge havde i 2006 en verdensomspændende koncernomsætning på 23 668 mio. norske kroner (»MNOK«). Omsætningen uden for Norge udgjorde ca. 17,5 % af koncernens samlede omsætning i 2006. Den norske stat er eneejer af Posten Norge.

| (2) | Klageren var Schenker Privpak AB (»Privpak«), en virksomhed, der er registreret i Sverige i 1992. Privpak leverer pakker fra virksomheder, der driver fjernsalg, til kunder i Norge, Sverige og Finland. Schenker Privpak AB er del af DB Schenker-koncernen. DB Schenker kombinerer alle Deutsche Bahn AG's transportaktiviteter og logistiske aktiviteter. I sidste ende er Deutsche Bahn AG 100 % ejet af den tyske stat. I Norge driver Privpak virksomhed gennem Schenker Privpak AS, der er et aktieselskab, der er oprettet i henhold til norsk lov. |
| --- | --- |

(2)

Klageren var Schenker Privpak AB (»Privpak«), en virksomhed, der er registreret i Sverige i 1992. Privpak leverer pakker fra virksomheder, der driver fjernsalg, til kunder i Norge, Sverige og Finland. Schenker Privpak AB er del af DB Schenker-koncernen. DB Schenker kombinerer alle Deutsche Bahn AG's transportaktiviteter og logistiske aktiviteter. I sidste ende er Deutsche Bahn AG 100 % ejet af den tyske stat. I Norge driver Privpak virksomhed gennem Schenker Privpak AS, der er et aktieselskab, der er oprettet i henhold til norsk lov.

2.   Procedure

| (3) | Den 24. juni 2002 modtog Myndigheden en klage fra Privpak. Privpak fremsendte yderligere oplysninger med breve af 9. december 2002, 14. januar 2003, 15. august 2003 og 5. marts 2004. Posten Norge svarede på anmodninger om oplysninger den 16. og den 23. juni 2003. Der blev foretaget kontrolundersøgelser hos Posten Norge i Oslo fra den 21. til den 24. juni 2004. Efter et antal anmodninger om oplysninger sendt til Privpak, Posten Norge og tredjeparter vedtog Myndigheden den 17. december 2008 en klagepunktsmeddelelse mod Posten Norge. Posten Norge svarede på klagepunktsmeddelelsen den 3. april 2009. Der blev afholdt en mundtlig høring den 16. juni 2009. |
| --- | --- |

(3)

Den 24. juni 2002 modtog Myndigheden en klage fra Privpak. Privpak fremsendte yderligere oplysninger med breve af 9. december 2002, 14. januar 2003, 15. august 2003 og 5. marts 2004. Posten Norge svarede på anmodninger om oplysninger den 16. og den 23. juni 2003. Der blev foretaget kontrolundersøgelser hos Posten Norge i Oslo fra den 21. til den 24. juni 2004. Efter et antal anmodninger om oplysninger sendt til Privpak, Posten Norge og tredjeparter vedtog Myndigheden den 17. december 2008 en klagepunktsmeddelelse mod Posten Norge. Posten Norge svarede på klagepunktsmeddelelsen den 3. april 2009. Der blev afholdt en mundtlig høring den 16. juni 2009.

3.   Posten Norges adfærd

| (4) | I 1999 fandt Posten Norge frem til, at dens eksisterende distributionsnet ikke i tilstrækkelig grad levede op til markedets behov for tjenesteydelser og adgang til tjenesteydelserne. Desuden var indtægterne fra nettet faldet drastisk i de seneste år, og det var dyrt at drive nettet. Posten Norge besluttede derfor at omstrukturere dets distributionsnet, mindske antallet af postkontorer til 300-450 og oprette mindst 1 100»Post-i-butikk«-postbutikker. Posten Norge ville hermed lette adgangen til posttjenesterne og de finansielle tjenester, idet det samlede antal af udleveringssteder blev øget med mindst 200, og da driftsomkostningerne mindskedes, ville dette føre til større indtægter. |
| --- | --- |

(4)

I 1999 fandt Posten Norge frem til, at dens eksisterende distributionsnet ikke i tilstrækkelig grad levede op til markedets behov for tjenesteydelser og adgang til tjenesteydelserne. Desuden var indtægterne fra nettet faldet drastisk i de seneste år, og det var dyrt at drive nettet. Posten Norge besluttede derfor at omstrukturere dets distributionsnet, mindske antallet af postkontorer til 300-450 og oprette mindst 1 100»Post-i-butikk«-postbutikker. Posten Norge ville hermed lette adgangen til posttjenesterne og de finansielle tjenester, idet det samlede antal af udleveringssteder blev øget med mindst 200, og da driftsomkostningerne mindskedes, ville dette føre til større indtægter.

| (5) | Post-i-butikk er en idé, der er udviklet og ejes af Posten Norge, hvor supermarkeder, købmandsbutikker, kiosker, tankstationer og andre butikker/forretninger udbyder og sælger en række posttjenester og finansielle tjenester. Hver Post-i-butikk skal mindst udbyde de grundlæggende minimumspost- og banktjenester, som Posten Norge skal udbyde for at leve op til de krav, der gælder for Posten Norges drift. Der kan udbydes yderligere produkter og tjenesteydelser alt efter den pågældende Post-i-butikk's kundegrundlag. Posten Norge har hovedansvaret for den daglige kontrol med Post-i-butikk-salgsstederne og har ret til at kontrollere alle aspekter i driften af en Post-i-butikk. En Post-i-butikk er integreret i butikken/forretningen og har samme åbningstider som denne. Post-i-butikk-salgsstederne har ens udseende og markedsføres i henhold til Posten Norges generelle strategi. |
| --- | --- |

(5)

Post-i-butikk er en idé, der er udviklet og ejes af Posten Norge, hvor supermarkeder, købmandsbutikker, kiosker, tankstationer og andre butikker/forretninger udbyder og sælger en række posttjenester og finansielle tjenester. Hver Post-i-butikk skal mindst udbyde de grundlæggende minimumspost- og banktjenester, som Posten Norge skal udbyde for at leve op til de krav, der gælder for Posten Norges drift. Der kan udbydes yderligere produkter og tjenesteydelser alt efter den pågældende Post-i-butikk's kundegrundlag. Posten Norge har hovedansvaret for den daglige kontrol med Post-i-butikk-salgsstederne og har ret til at kontrollere alle aspekter i driften af en Post-i-butikk. En Post-i-butikk er integreret i butikken/forretningen og har samme åbningstider som denne. Post-i-butikk-salgsstederne har ens udseende og markedsføres i henhold til Posten Norges generelle strategi.

| (6) | I 1999-2000, hvor Post-i-butikk-konceptet blev udviklet, var det Posten Norges hensigt at indgå strategiske alliancer med de førende kæder eller grupper af købmandsbutikker, kiosker og tankstationer om ydelse af posttjenester i de butikker/forretninger. I begyndelsen af 2000 forhandlede Posten Norge sig frem til hensigtserklæringer med de førende detailhandelsgrupper og -kæder herom. Derefter indgik Posten Norge følgende aftaler om Post-i-butikk-konceptet:






  — | En forretningsaftale med NorgesGruppen/Shell i september 2000, hvorved NorgesGruppen/Shell blev Posten Norges foretrukne forretningspartner. Til gengæld fik Posten Norge eksklusiv adgang til alle butikker/forretninger i gruppen (gruppeeksklusivitet). |
| --- | --- | --- |

(6)

I 1999-2000, hvor Post-i-butikk-konceptet blev udviklet, var det Posten Norges hensigt at indgå strategiske alliancer med de førende kæder eller grupper af købmandsbutikker, kiosker og tankstationer om ydelse af posttjenester i de butikker/forretninger. I begyndelsen af 2000 forhandlede Posten Norge sig frem til hensigtserklæringer med de førende detailhandelsgrupper og -kæder herom. Derefter indgik Posten Norge følgende aftaler om Post-i-butikk-konceptet:

—

En forretningsaftale med NorgesGruppen/Shell i september 2000, hvorved NorgesGruppen/Shell blev Posten Norges foretrukne forretningspartner. Til gengæld fik Posten Norge eksklusiv adgang til alle butikker/forretninger i gruppen (gruppeeksklusivitet).

| — | En rammeaftale med COOP i januar 2001, hvorved COOP fik status som andenprioritet, og |
| --- | --- |

—

En rammeaftale med COOP i januar 2001, hvorved COOP fik status som andenprioritet, og

| — | En aftale med ICA i januar 2001. |
| --- | --- |

—

En aftale med ICA i januar 2001.

| (7) | I de to sidste aftaler fik Posten Norge eksklusiv adgang til de butikker/forretninger, hvor der var oprettet en Post-i-butikk. Der blev også med hver gruppe forhandlet almindelige driftsaftaler, der skulle indgås med hver butik/forretning, der åbnede en Post-i-butikk. |
| --- | --- |

(7)

I de to sidste aftaler fik Posten Norge eksklusiv adgang til de butikker/forretninger, hvor der var oprettet en Post-i-butikk. Der blev også med hver gruppe forhandlet almindelige driftsaftaler, der skulle indgås med hver butik/forretning, der åbnede en Post-i-butikk.

| (8) | Fra begyndelsen af 2004 førte Posten Norge på eget initiativ parallelle forhandlinger med NorgesGruppen, COOP og ICA med henblik på at indgå nye rammeaftaler om Post-i-butikk. Formålet var, at disse aftaler fra den 1. januar 2006 skulle erstatte de eksisterende aftaler. Det blev internt i Posten Norge foreslået, at alle grupper skulle oplyses om, at Posten Norge ønskede i) at indgå nye rammeaftaler om Post-i-butikk, og ii) at ændre præferencebestemmelserne, men uden at oplyse detailhandelsgrupperne inden afslutningen på forhandlingerne, om en gruppe ville blive foretrukket, og hvilken der i så fald ville blive foretrukket. Posten Norge fulgte denne strategi og holdt spørgsmålet om statussen som foretrukken forretningspartner åben under forhandlingerne. |
| --- | --- |

(8)

Fra begyndelsen af 2004 førte Posten Norge på eget initiativ parallelle forhandlinger med NorgesGruppen, COOP og ICA med henblik på at indgå nye rammeaftaler om Post-i-butikk. Formålet var, at disse aftaler fra den 1. januar 2006 skulle erstatte de eksisterende aftaler. Det blev internt i Posten Norge foreslået, at alle grupper skulle oplyses om, at Posten Norge ønskede i) at indgå nye rammeaftaler om Post-i-butikk, og ii) at ændre præferencebestemmelserne, men uden at oplyse detailhandelsgrupperne inden afslutningen på forhandlingerne, om en gruppe ville blive foretrukket, og hvilken der i så fald ville blive foretrukket. Posten Norge fulgte denne strategi og holdt spørgsmålet om statussen som foretrukken forretningspartner åben under forhandlingerne.

| (9) | I løbet af 2006 blev alle bestemmelser om eksklusivitet og foretrukken forretningspartner fjernet fra Posten Norges aftaler. |
| --- | --- |

(9)

I løbet af 2006 blev alle bestemmelser om eksklusivitet og foretrukken forretningspartner fjernet fra Posten Norges aftaler.

4.   Artikel 54 i EØS-aftalen

4.1.   Det relevante marked

| (10) | I løbet af den omhandlede periode varetog Posten Norge levering af pakker fra virksomhed til kunde både med udlevering fra salgssteder og levering til døren hos modtager. Posten Norge tilbød også levering af pakker fra virksomheder til kunder i udlandet. |
| --- | --- |

(10)

I løbet af den omhandlede periode varetog Posten Norge levering af pakker fra virksomhed til kunde både med udlevering fra salgssteder og levering til døren hos modtager. Posten Norge tilbød også levering af pakker fra virksomheder til kunder i udlandet.

| (11) | Posten Norges net til levering af pakker fra virksomhed til kunde bestod både af dets postkontorer og Post-i-butikk-salgsstederne. Dette net kunne efter behov suppleres med postbude i de mest udprægede landdistrikter. Posten Norge varetog som den eneste virksomhed levering af pakker fra virksomhed til kunder i hele Norge. |
| --- | --- |

(11)

Posten Norges net til levering af pakker fra virksomhed til kunde bestod både af dets postkontorer og Post-i-butikk-salgsstederne. Dette net kunne efter behov suppleres med postbude i de mest udprægede landdistrikter. Posten Norge varetog som den eneste virksomhed levering af pakker fra virksomhed til kunder i hele Norge.

4.1.1.   Det relevante produktmarked

| (12) | Sagen vedrører levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering af pakkerne på salgssteder. Afhentning af pakker på salgssteder har i Norge været den mest almindelige form for at få virksomhedernes pakker ud til kunderne på, og kunderne er vant til denne fremgangsmåde. Posten Norge har været den førende leverandør af tjenesteydelser i forbindelse med levering af pakker fra virksomhed til kunde, og den mængde pakker, der leveres til døren hos modtager, har kun udgjort en lille del af den samlede mængde pakker, som Posten Norge leverede. Materialet viser, at virksomheder med fjernsalg ikke har betragtet levering af pakker til døren hos modtager som en erstatning for Posten Norges udlevering af pakker på salgsstederne. Levering af pakker direkte til døren hos modtager kræver en transportinfrastruktur, der kan sikre, at pakkerne leveres til døren hos hver enkelt kunde. Levering til døren eller udlevering af pakker på salgsstederne ville udelukkende kunne betragtes som substituerbare, hvis en virksomhed hurtigt kunne ændre leveringssted for en stor mængde pakker fra udlevering på salgsstedet til levering til døren hos modtager. Materialet viser, at dette i den omhandlede periode ikke var en realistisk mulighed. Levering af pakker fra virksomhederne til døren hos modtager er derfor ikke medtaget under det relevante produktmarked. |
| --- | --- |

(12)

Sagen vedrører levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering af pakkerne på salgssteder. Afhentning af pakker på salgssteder har i Norge været den mest almindelige form for at få virksomhedernes pakker ud til kunderne på, og kunderne er vant til denne fremgangsmåde. Posten Norge har været den førende leverandør af tjenesteydelser i forbindelse med levering af pakker fra virksomhed til kunde, og den mængde pakker, der leveres til døren hos modtager, har kun udgjort en lille del af den samlede mængde pakker, som Posten Norge leverede. Materialet viser, at virksomheder med fjernsalg ikke har betragtet levering af pakker til døren hos modtager som en erstatning for Posten Norges udlevering af pakker på salgsstederne. Levering af pakker direkte til døren hos modtager kræver en transportinfrastruktur, der kan sikre, at pakkerne leveres til døren hos hver enkelt kunde. Levering til døren eller udlevering af pakker på salgsstederne ville udelukkende kunne betragtes som substituerbare, hvis en virksomhed hurtigt kunne ændre leveringssted for en stor mængde pakker fra udlevering på salgsstedet til levering til døren hos modtager. Materialet viser, at dette i den omhandlede periode ikke var en realistisk mulighed. Levering af pakker fra virksomhederne til døren hos modtager er derfor ikke medtaget under det relevante produktmarked.

| (13) | Levering af pakker fra virksomhed til virksomhed anvendes af virksomhedskunder, der kræver levering fra dør til dør til andre virksomheder i åbningstiderne. Disse kunder værdsætter korte leveringstider og er villige til at betale en betydelig højere pris for sådanne tjenesteydelser. På grund af prisforskellene mellem de to tjenesteydelser, som kan forventes at afspejle omkostningerne ved at levere disse tjenesteydelser, ville det ikke være økonomisk gunstigt for virksomheder, der driver fjernsalg, at erstatte levering af pakker fra virksomhed til kunde med levering af pakker fra virksomhed til virksomhed. Denne tjenesteydelse lagde derfor ikke et konkurrencemæssigt pres på tjenesteydelsen levering af pakker fra virksomhed til kunde. Desuden var det ikke praktisk muligt for virksomheder, der driver fjernsalg, at skifte til levering af pakker fra virksomhed til virksomhed, da dette normalt kræver, at modtageren er en virksomhed og ikke en privatperson. |
| --- | --- |

(13)

Levering af pakker fra virksomhed til virksomhed anvendes af virksomhedskunder, der kræver levering fra dør til dør til andre virksomheder i åbningstiderne. Disse kunder værdsætter korte leveringstider og er villige til at betale en betydelig højere pris for sådanne tjenesteydelser. På grund af prisforskellene mellem de to tjenesteydelser, som kan forventes at afspejle omkostningerne ved at levere disse tjenesteydelser, ville det ikke være økonomisk gunstigt for virksomheder, der driver fjernsalg, at erstatte levering af pakker fra virksomhed til kunde med levering af pakker fra virksomhed til virksomhed. Denne tjenesteydelse lagde derfor ikke et konkurrencemæssigt pres på tjenesteydelsen levering af pakker fra virksomhed til kunde. Desuden var det ikke praktisk muligt for virksomheder, der driver fjernsalg, at skifte til levering af pakker fra virksomhed til virksomhed, da dette normalt kræver, at modtageren er en virksomhed og ikke en privatperson.

| (14) | Myndigheden er ikke bekendt med, at der i den omhandlede periode var tjenesteydere, der i nævneværdigt omfang tilbød levering af pakker fra virksomhed til kunder på arbejdsstedet. Forskellene i natur, priser og mål mellem levering af pakker fra virksomhed til virksomhed og fra virksomhed til kunde betød for de virksomheder, der drev fjernsalg, at udlevering af pakker på salgssteder ikke kunne erstattes med levering af pakker fra virksomhed til virksomhed. |
| --- | --- |

(14)

Myndigheden er ikke bekendt med, at der i den omhandlede periode var tjenesteydere, der i nævneværdigt omfang tilbød levering af pakker fra virksomhed til kunder på arbejdsstedet. Forskellene i natur, priser og mål mellem levering af pakker fra virksomhed til virksomhed og fra virksomhed til kunde betød for de virksomheder, der drev fjernsalg, at udlevering af pakker på salgssteder ikke kunne erstattes med levering af pakker fra virksomhed til virksomhed.

| (15) | Myndigheden konkluderede, at i den omhandlede periode var markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder forskellig fra markedet for levering af pakker fra virksomhed til døren hos kunden eller på arbejdspladsen, levering af pakker fra virksomhed til virksomhed og levering af pakker fra kunde til kunde. |
| --- | --- |

(15)

Myndigheden konkluderede, at i den omhandlede periode var markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder forskellig fra markedet for levering af pakker fra virksomhed til døren hos kunden eller på arbejdspladsen, levering af pakker fra virksomhed til virksomhed og levering af pakker fra kunde til kunde.

4.1.2.   Det relevante geografiske marked

| (16) | Det geografiske område for markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder var begrænset til Norge. |
| --- | --- |

(16)

Det geografiske område for markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder var begrænset til Norge.

4.2.   Dominerende stilling

| (17) | Siden lanceringen heraf i 1997 har Posten Norge været den førende distributør af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder, og den har været oppe mod meget lidt konkurrence. Privpak var indtil Tollpost indtræden på markedet Posten Norges eneste konkurrent. Ingen virksomhed, der drev fjernsalg, nævnte før efteråret 2006 andre konkurrenter, der varetog distribution af pakker fra virksomheder med udlevering på salgssteder. Tollpost besluttede at træde ind på markedet i efteråret 2005, men dens aktivitet kom først op at køre i efteråret 2006 og i beskedent omfang. |
| --- | --- |

(17)

Siden lanceringen heraf i 1997 har Posten Norge været den førende distributør af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder, og den har været oppe mod meget lidt konkurrence. Privpak var indtil Tollpost indtræden på markedet Posten Norges eneste konkurrent. Ingen virksomhed, der drev fjernsalg, nævnte før efteråret 2006 andre konkurrenter, der varetog distribution af pakker fra virksomheder med udlevering på salgssteder. Tollpost besluttede at træde ind på markedet i efteråret 2005, men dens aktivitet kom først op at køre i efteråret 2006 og i beskedent omfang.

| (18) | Posten Norges markedsandel forblev over eller tæt på 98 % i hele den omhandlede periode. I hele den omhandlede periode var der store forhindringer for adgang til markedet og for ekspansion. Muligheden for at der kom nye konkurrenter på markedet påvirkede ikke Posten Norges adfærd på markedet betydeligt. På grund af manglen på alternative distributører med nævneværdige og stabile markedsandele ville selv den største kundes trussel om helt eller delvist at benytte en anden virksomhed end Posten Norge ikke være troværdig. Posten Norge var derfor i hele den omhandlede periode en uomgængelig handelspartner. |
| --- | --- |

(18)

Posten Norges markedsandel forblev over eller tæt på 98 % i hele den omhandlede periode. I hele den omhandlede periode var der store forhindringer for adgang til markedet og for ekspansion. Muligheden for at der kom nye konkurrenter på markedet påvirkede ikke Posten Norges adfærd på markedet betydeligt. På grund af manglen på alternative distributører med nævneværdige og stabile markedsandele ville selv den største kundes trussel om helt eller delvist at benytte en anden virksomhed end Posten Norge ikke være troværdig. Posten Norge var derfor i hele den omhandlede periode en uomgængelig handelspartner.

| (19) | Myndigheden konkluderede, at Posten Norge i hele den omhandlede periode på det relevante marked havde en dominerende stilling i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen. Det relevante geografiske område, som Posten Norge havde en dominerende stilling på, udgør en »væsentlig del« af EØS-området. |
| --- | --- |

(19)

Myndigheden konkluderede, at Posten Norge i hele den omhandlede periode på det relevante marked havde en dominerende stilling i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen. Det relevante geografiske område, som Posten Norge havde en dominerende stilling på, udgør en »væsentlig del« af EØS-området.

4.3.   Misbrug

4.3.1.   Vurdering af Posten Norges adfærd

| (20) | Artikel 54 i EØS-aftalen fastlægger, at en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på det af EØS-aftalens omfattede område eller en væsentlig del heraf er uforenelig med aftalens funktion og forbudt i den udstrækning, samhandelen mellem de kontraherende parter påvirkes. |
| --- | --- |

(20)

Artikel 54 i EØS-aftalen fastlægger, at en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på det af EØS-aftalens omfattede område eller en væsentlig del heraf er uforenelig med aftalens funktion og forbudt i den udstrækning, samhandelen mellem de kontraherende parter påvirkes.

| (21) | Det er fast retspraksis, at misbrugsbegrebet er:
  »et objektivt begreb, som omfatter en af en markedsdominerende virksomhed udvist adfærd, som efter sin art kan påvirke strukturen på et marked, hvor konkurrencen netop som følge af den pågældende virksomheds tilstedeværelse allerede er afsvækket, og som bevirker, at der lægges hindringer i vejen for at opretholde den endnu bestående konkurrence på markedet eller udviklingen af denne konkurrence som følge af, at der tages andre midler i brug end i den normale konkurrence om afsætning af varer og tjenesteydelser, der udspiller sig på grundlag af de erhvervsdrivendes ydelser.«.
   (1) |
| --- | --- |

(21)

Det er fast retspraksis, at misbrugsbegrebet er:

»et objektivt begreb, som omfatter en af en markedsdominerende virksomhed udvist adfærd, som efter sin art kan påvirke strukturen på et marked, hvor konkurrencen netop som følge af den pågældende virksomheds tilstedeværelse allerede er afsvækket, og som bevirker, at der lægges hindringer i vejen for at opretholde den endnu bestående konkurrence på markedet eller udviklingen af denne konkurrence som følge af, at der tages andre midler i brug end i den normale konkurrence om afsætning af varer og tjenesteydelser, der udspiller sig på grundlag af de erhvervsdrivendes ydelser.«.

| (22) | De virkninger, som der henvises til i ovennævnte afsnit, omfatter ikke nødvendigvis konkrete eller reelle virkninger af den misbrugskarakteriserede adfærd, der klages over. For at konstatere en overtrædelse af artikel 54 i EØS-aftalen er det tilstrækkeligt at vise, at en virksomheds misbrug af en dominerende stilling har en tendens til begrænse konkurrencen, eller udtrykt med andre ord, at adfærden kan have denne virkning. Adfærdens mulighed for at begrænse konkurrencen kan være indirekte, forudsat at det i overensstemmelse med lovens krav kan påvises, at det i realiteten er sandsynligt, at adfærden kan begrænse konkurrencen. |
| --- | --- |

(22)

De virkninger, som der henvises til i ovennævnte afsnit, omfatter ikke nødvendigvis konkrete eller reelle virkninger af den misbrugskarakteriserede adfærd, der klages over. For at konstatere en overtrædelse af artikel 54 i EØS-aftalen er det tilstrækkeligt at vise, at en virksomheds misbrug af en dominerende stilling har en tendens til begrænse konkurrencen, eller udtrykt med andre ord, at adfærden kan have denne virkning. Adfærdens mulighed for at begrænse konkurrencen kan være indirekte, forudsat at det i overensstemmelse med lovens krav kan påvises, at det i realiteten er sandsynligt, at adfærden kan begrænse konkurrencen.

| (23) | Af afgørelsen fremgår det, at Posten Norge misbrugte sin dominerende stilling ved i sine aftaler at fastsætte bestemmelser om eksklusive ordninger med grupper og salgssteder, og ved at følge den strategi, den fulgte i genforhandlingen af aftalerne fra og med 2004. |
| --- | --- |

(23)

Af afgørelsen fremgår det, at Posten Norge misbrugte sin dominerende stilling ved i sine aftaler at fastsætte bestemmelser om eksklusive ordninger med grupper og salgssteder, og ved at følge den strategi, den fulgte i genforhandlingen af aftalerne fra og med 2004.

| (24) | Bestemmelsen om gruppeeksklusivitet forhindrede Posten Norges konkurrenter i at få adgang til hele NorgesGruppen/Shell, der omfatter den største dagligvareforhandlergruppe, den største kæde af kiosker og en førende kæde af tankstationer i Norge. Bestemmelserne om gruppe- og salgsstedseksklusivitet bandt et stort antal butikker/forretninger i førende kæder af dagligvarebutikker, butikker, kiosker og tankstationer i Norge til Posten Norge. |
| --- | --- |

(24)

Bestemmelsen om gruppeeksklusivitet forhindrede Posten Norges konkurrenter i at få adgang til hele NorgesGruppen/Shell, der omfatter den største dagligvareforhandlergruppe, den største kæde af kiosker og en førende kæde af tankstationer i Norge. Bestemmelserne om gruppe- og salgsstedseksklusivitet bandt et stort antal butikker/forretninger i førende kæder af dagligvarebutikker, butikker, kiosker og tankstationer i Norge til Posten Norge.

| (25) | Efter indgåelsen af aftalerne med Posten Norge i 2001 og et godt stykke ind i 2002, hvor der var oprettet et stort antal Post-i-butikk, havde både COOP og ICA interesse i at få så mange Post-i-butikksteder som mulig. Det forhold, at Posten Norge krævede salgsstedsekslusivitet, udelukkede oprettelsen af en Post-i-butikk i en af COOP's eller ICA's butikker/forretninger, som en konkurrerende leverandør af pakker fra virksomhed til kunde havde fået adgang til. Med andre ord ville enhver butik/forretning, der gav adgang til en af Posten Norges konkurrenter, blive udelukket fra at åbne en Post-i-butikk. Hvis COOP eller ICA besluttede at udbygge et konkurrerende koncept med udlevering af pakker og åbne flere hundrede »konkurrerende« salgssteder i deres net af butikker/forretninger, ville sandsynligheden for, at de kunne få ret til at åbne Post-i-butikk-steder blive væsentligt forringet. |
| --- | --- |

(25)

Efter indgåelsen af aftalerne med Posten Norge i 2001 og et godt stykke ind i 2002, hvor der var oprettet et stort antal Post-i-butikk, havde både COOP og ICA interesse i at få så mange Post-i-butikksteder som mulig. Det forhold, at Posten Norge krævede salgsstedsekslusivitet, udelukkede oprettelsen af en Post-i-butikk i en af COOP's eller ICA's butikker/forretninger, som en konkurrerende leverandør af pakker fra virksomhed til kunde havde fået adgang til. Med andre ord ville enhver butik/forretning, der gav adgang til en af Posten Norges konkurrenter, blive udelukket fra at åbne en Post-i-butikk. Hvis COOP eller ICA besluttede at udbygge et konkurrerende koncept med udlevering af pakker og åbne flere hundrede »konkurrerende« salgssteder i deres net af butikker/forretninger, ville sandsynligheden for, at de kunne få ret til at åbne Post-i-butikk-steder blive væsentligt forringet.

| (26) | Under genforhandlingerne lod Posten Norge spørgsmålet om valget af foretrukken samarbejdspartner stå åben og gav derved både COOP og ICA det indtryk, at de kunne få tildelt denne status af Posten Norge eller i det mindste forbedre deres status fra og med 2006. Dette skabte et negativt incitament hos både COOP og ICA til at søge efter alternative leverandører af pakker fra virksomhed til kunde. Dette var tilfældet i det mindste så længe, forhandlingerne fortsatte og de kontraktmæssige forhold med COOP og ICA ikke var afklaret. |
| --- | --- |

(26)

Under genforhandlingerne lod Posten Norge spørgsmålet om valget af foretrukken samarbejdspartner stå åben og gav derved både COOP og ICA det indtryk, at de kunne få tildelt denne status af Posten Norge eller i det mindste forbedre deres status fra og med 2006. Dette skabte et negativt incitament hos både COOP og ICA til at søge efter alternative leverandører af pakker fra virksomhed til kunde. Dette var tilfældet i det mindste så længe, forhandlingerne fortsatte og de kontraktmæssige forhold med COOP og ICA ikke var afklaret.

| (27) | På grundlag af det foreliggende materiale konkluderede Myndigheden, at den fjerdestørste detailhandelsgruppe, Reitangruppen, og andre førende tankstationskæder ikke var klar til at udbygge et system for levering af pakker fra virksomhed til kunde i deres grupper/kæder. De var af den opfattelse, at de ikke havde plads nok i deres butikker/forretninger til også at kunne varetage udlevering af pakker, og at der ikke dermed vil blive skabt tilstrækkelige økonomiske muligheder, eller de var negativt indstillet over for et koncept, der kunne øge omkostningerne eller fjerne fokus fra gruppens/kædens hovedstrategi. De andre førende kæder af dagligvarebutikker, kiosker og tankstationer var derfor i vid udstrækning ikke villig til at give adgang til Posten Norges konkurrenter i den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(27)

På grundlag af det foreliggende materiale konkluderede Myndigheden, at den fjerdestørste detailhandelsgruppe, Reitangruppen, og andre førende tankstationskæder ikke var klar til at udbygge et system for levering af pakker fra virksomhed til kunde i deres grupper/kæder. De var af den opfattelse, at de ikke havde plads nok i deres butikker/forretninger til også at kunne varetage udlevering af pakker, og at der ikke dermed vil blive skabt tilstrækkelige økonomiske muligheder, eller de var negativt indstillet over for et koncept, der kunne øge omkostningerne eller fjerne fokus fra gruppens/kædens hovedstrategi. De andre førende kæder af dagligvarebutikker, kiosker og tankstationer var derfor i vid udstrækning ikke villig til at give adgang til Posten Norges konkurrenter i den omhandlede periode.

| (28) | På dette grundlag var Myndigheden af den opfattelse, at Posten Norges adfærd gjorde det betydeligt vanskeligere for nye markedsaktører at få adgang til de mest eftertragtede distributionskanaler i Norge. Posten Norges adfærd skabte derfor strategiske forhindringer for adgangen til markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder. Den begrænsning af adgangen til førende kæder af dagligvarebutikker, kiosker og tankstationer, som Posten Norges adfærd skabte, gjorde det vanskeligere og/eller mindre attraktivt for Posten Norges konkurrenter at konkurrere på markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder. |
| --- | --- |

(28)

På dette grundlag var Myndigheden af den opfattelse, at Posten Norges adfærd gjorde det betydeligt vanskeligere for nye markedsaktører at få adgang til de mest eftertragtede distributionskanaler i Norge. Posten Norges adfærd skabte derfor strategiske forhindringer for adgangen til markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder. Den begrænsning af adgangen til førende kæder af dagligvarebutikker, kiosker og tankstationer, som Posten Norges adfærd skabte, gjorde det vanskeligere og/eller mindre attraktivt for Posten Norges konkurrenter at konkurrere på markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder.

| (29) | Myndigheden var desuden af den opfattelse, at Posten Norges adfærd kunne forventes at have haft konkurrencebegrænsende virkninger til skade for forbrugerne. På grundlag af det foreliggende materiale blev det anset for sandsynligt, at hvis Posten Norge ikke havde udvist denne adfærd ville dens konkurrenter have fået adgang til de førende kæder af dagligvarebutikker og kiosker. Dette ville have lette deres muligheder for at få adgang til markedet og for at blive større på markedet, hvilket ville have lagt betydeligt større konkurrencemæssigt pres på Posten Norge og derved begrænset Posten Norges markedsstyrke, hvilket ville have gavnet de virksomheder, der drev fjernsalg, og i sidste ende forbrugerne. |
| --- | --- |

(29)

Myndigheden var desuden af den opfattelse, at Posten Norges adfærd kunne forventes at have haft konkurrencebegrænsende virkninger til skade for forbrugerne. På grundlag af det foreliggende materiale blev det anset for sandsynligt, at hvis Posten Norge ikke havde udvist denne adfærd ville dens konkurrenter have fået adgang til de førende kæder af dagligvarebutikker og kiosker. Dette ville have lette deres muligheder for at få adgang til markedet og for at blive større på markedet, hvilket ville have lagt betydeligt større konkurrencemæssigt pres på Posten Norge og derved begrænset Posten Norges markedsstyrke, hvilket ville have gavnet de virksomheder, der drev fjernsalg, og i sidste ende forbrugerne.

4.3.2.   Objektiv begrundelse

| (30) | Konkurrencebegrænsende adfærd kan falde uden for forbuddet i artikel 54 i EØS-aftalen, hvis den dominerende virksomhed kan bevise, at dens adfærd er objektivt nødvendig, eller at effektivitetsfordelene opvejer de negative indvirkninger på konkurrencen (2). Det er den dominerende virksomhed, der skal bevise en sådan nødvendighed eller sådanne effektivitetsfordele (3). |
| --- | --- |

(30)

Konkurrencebegrænsende adfærd kan falde uden for forbuddet i artikel 54 i EØS-aftalen, hvis den dominerende virksomhed kan bevise, at dens adfærd er objektivt nødvendig, eller at effektivitetsfordelene opvejer de negative indvirkninger på konkurrencen (2). Det er den dominerende virksomhed, der skal bevise en sådan nødvendighed eller sådanne effektivitetsfordele (3).

| (31) | Posten Norge gjorde gældende, at bestemmelsen om gruppeeksklusivitet var nødvendig for at opnå effektivitetsfordele, idet det derved blev lettere at oprette Post-i-butikk-nettet hurtigt, for at sikre at ingen af de butikker/forretninger, der var nødvendige for Post-i-butikk-nettet blev taget af konkurrenterne, for at fjerne risikoen for, at NorgesGruppen/Shell ikke ville bidrage tilstrækkeligt til udbygningen af Post-i-butikk-salgsstederne og for at sikre tilstrækkelig med plads for dens aktiviteter i butikkerne/forretningerne. Myndigheden konkluderede efter en detaljeret vurdering, at Posten Norge ikke havde påvist for nogen af disse grunde, at bestemmelsen om gruppeeksklusivitet var nødvendig for så vidt angår leveringen af pakker. Og selv om det blev antaget, at bestemmelserne om gruppeeksklusivitet i denne henseende medførte en vis effektivitetsgevinst, var omfanget og varigheden af disse bestemmelser under alle omstændigheder for vidtrækkende og derfor uforholdsmæssige. |
| --- | --- |

(31)

Posten Norge gjorde gældende, at bestemmelsen om gruppeeksklusivitet var nødvendig for at opnå effektivitetsfordele, idet det derved blev lettere at oprette Post-i-butikk-nettet hurtigt, for at sikre at ingen af de butikker/forretninger, der var nødvendige for Post-i-butikk-nettet blev taget af konkurrenterne, for at fjerne risikoen for, at NorgesGruppen/Shell ikke ville bidrage tilstrækkeligt til udbygningen af Post-i-butikk-salgsstederne og for at sikre tilstrækkelig med plads for dens aktiviteter i butikkerne/forretningerne. Myndigheden konkluderede efter en detaljeret vurdering, at Posten Norge ikke havde påvist for nogen af disse grunde, at bestemmelsen om gruppeeksklusivitet var nødvendig for så vidt angår leveringen af pakker. Og selv om det blev antaget, at bestemmelserne om gruppeeksklusivitet i denne henseende medførte en vis effektivitetsgevinst, var omfanget og varigheden af disse bestemmelser under alle omstændigheder for vidtrækkende og derfor uforholdsmæssige.

| (32) | Posten Norge fremførte yderligere, at det årligt betalte betragtelige beløb til NorgesGruppen/Shell for at dække gruppens omkostninger i forbindelse med dens medvirken til Post-i-butikk-konceptet. Posten Norge hævdede, at den ikke ville kunne sikre, at disse beløb ville tjene Post-i-butikk-konceptet, hvis den ikke havde indgået en aftale om gruppeeksklusivitet, og at gruppeeksklusivitet var nødvendig for at forhindre konkurrenterne fra gratis at nyde godt af investeringerne i forbindelse med Post-i-butikk-konceptet. Myndigheden mente dog, at det ikke var påvist, at der var en betydelig risiko for, at Posten Norges betalinger til NorgesGruppen/Shell ville komme konkurrenterne på markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde til gode, og Posten Norge havde ikke påvist underinvesteringer. |
| --- | --- |

(32)

Posten Norge fremførte yderligere, at det årligt betalte betragtelige beløb til NorgesGruppen/Shell for at dække gruppens omkostninger i forbindelse med dens medvirken til Post-i-butikk-konceptet. Posten Norge hævdede, at den ikke ville kunne sikre, at disse beløb ville tjene Post-i-butikk-konceptet, hvis den ikke havde indgået en aftale om gruppeeksklusivitet, og at gruppeeksklusivitet var nødvendig for at forhindre konkurrenterne fra gratis at nyde godt af investeringerne i forbindelse med Post-i-butikk-konceptet. Myndigheden mente dog, at det ikke var påvist, at der var en betydelig risiko for, at Posten Norges betalinger til NorgesGruppen/Shell ville komme konkurrenterne på markedet for levering af pakker fra virksomhed til kunde til gode, og Posten Norge havde ikke påvist underinvesteringer.

| (33) | Posten Norge gjorde gældende, at bestemmelsen om salgsstedseksklusivitet var nødvendig for at beskytte dens markedsføringsindsats og investering i uddannelse, for at beskytte dens intellektuelle ejendomsrettigheder, for at beskytte Post-i-butikk-konceptets identitet og ry, for at sikre, at alle Post-i-butikk-steder fokuserede på Posten Norges koncept og behov og for at beskytte investeringerne i diske og fysisk udstyr. Efter en detaljeret vurdering af Posten Norges argumenter og oplysninger herom kom Myndigheden frem til, at det ikke var bevist, at der var en betydelig risiko for snylteri på Posten Norges markedsføringsindsats eller investeringer i uddannelse, for så vidt angår konkurrerende distributører af pakker. Bestemmelserne om salgsstedseksklusivitet kunne heller ikke for så vidt angår konkurrerende distributører af pakker anses som nødvendige for at beskytte Posten Norges intellektuelle ejendomsrettigheder eller dens Post-i-butikk-konceptets identitet eller ry. Myndigheden var også af den opfattelse, at nødvendigheden af at kræve salgsstedseksklusivitet med henblik på at sikre, at Post-i-butikk-stederne fokuserede på Posten Norges koncept, var begrænset. Salgsstedseksklusivitet kunne under ingen omstændigheder betragtes som nødvendig i hele perioden, som de aftaler Posten Norge indgik med salgsstederne, vedrørte. |
| --- | --- |

(33)

Posten Norge gjorde gældende, at bestemmelsen om salgsstedseksklusivitet var nødvendig for at beskytte dens markedsføringsindsats og investering i uddannelse, for at beskytte dens intellektuelle ejendomsrettigheder, for at beskytte Post-i-butikk-konceptets identitet og ry, for at sikre, at alle Post-i-butikk-steder fokuserede på Posten Norges koncept og behov og for at beskytte investeringerne i diske og fysisk udstyr. Efter en detaljeret vurdering af Posten Norges argumenter og oplysninger herom kom Myndigheden frem til, at det ikke var bevist, at der var en betydelig risiko for snylteri på Posten Norges markedsføringsindsats eller investeringer i uddannelse, for så vidt angår konkurrerende distributører af pakker. Bestemmelserne om salgsstedseksklusivitet kunne heller ikke for så vidt angår konkurrerende distributører af pakker anses som nødvendige for at beskytte Posten Norges intellektuelle ejendomsrettigheder eller dens Post-i-butikk-konceptets identitet eller ry. Myndigheden var også af den opfattelse, at nødvendigheden af at kræve salgsstedseksklusivitet med henblik på at sikre, at Post-i-butikk-stederne fokuserede på Posten Norges koncept, var begrænset. Salgsstedseksklusivitet kunne under ingen omstændigheder betragtes som nødvendig i hele perioden, som de aftaler Posten Norge indgik med salgsstederne, vedrørte.

| (34) | Med hensyn til genforhandlingsstrategien hævdede Posten Norge, at parallelle forhandlinger med leverandørerne forøgede konkurrencen, fordi det var den mest effektive måde at forhandle nye aftaler. Posten Norge fastholdte også, at den ikke fulgte en konkurrencebegrænsende strategi. Myndigheden mente dog, at Posten Norge ikke havde bevist, at dens genforhandlingsstrategi medførte effektivitetsgevinster, var nødvendig og forholdsmæssig med hensyn til opnåelsen af disse mål, og at de påståede gevinster opvejede de konkurrencebegrænsende virkninger, der blev skabt med genforhandlingsstrategien. |
| --- | --- |

(34)

Med hensyn til genforhandlingsstrategien hævdede Posten Norge, at parallelle forhandlinger med leverandørerne forøgede konkurrencen, fordi det var den mest effektive måde at forhandle nye aftaler. Posten Norge fastholdte også, at den ikke fulgte en konkurrencebegrænsende strategi. Myndigheden mente dog, at Posten Norge ikke havde bevist, at dens genforhandlingsstrategi medførte effektivitetsgevinster, var nødvendig og forholdsmæssig med hensyn til opnåelsen af disse mål, og at de påståede gevinster opvejede de konkurrencebegrænsende virkninger, der blev skabt med genforhandlingsstrategien.

| (35) | Myndigheden konkluderede derfor, at Posten Norge ikke havde påvist, at dens adfærd var objektivt begrundet. |
| --- | --- |

(35)

Myndigheden konkluderede derfor, at Posten Norge ikke havde påvist, at dens adfærd var objektivt begrundet.

4.3.3.   Konklusionerne om misbrug

| (36) | Myndigheden konkluderede derfor, at Posten Norges adfærd — anvendelsen af gruppeeksklusivitet og salgsstedseksklusivitet i aftalerne med NorgesGruppen/Shell, brugen af salgsstedseksklusivitet i aftalerne med COOP og ICA og den strategi, som Posten Norge fulgte i genforhandlingerne med Norgesgruppen, COOP og ICA fra og med 2004 — udgjorde misbrug i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(36)

Myndigheden konkluderede derfor, at Posten Norges adfærd — anvendelsen af gruppeeksklusivitet og salgsstedseksklusivitet i aftalerne med NorgesGruppen/Shell, brugen af salgsstedseksklusivitet i aftalerne med COOP og ICA og den strategi, som Posten Norge fulgte i genforhandlingerne med Norgesgruppen, COOP og ICA fra og med 2004 — udgjorde misbrug i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen.

4.4.   Indvirkning på samhandelen

| (37) | Posten Norges misbrug af en dominerende stilling kunne påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i vid udstrækning, som krævet af artikel 54 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(37)

Posten Norges misbrug af en dominerende stilling kunne påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i vid udstrækning, som krævet af artikel 54 i EØS-aftalen.

4.5.   Varighed

| (38) | Misbrugen af den dominerende stilling var en enkelt vedvarende overtrædelse og varede ved mindst i så lang tid som NorgesGruppen var bundet af bestemmelserne om gruppeeksklusivitet og var Posten Norges foretrukne handelspartner, dvs. fra 20. september 2000 til 31. marts 2006. |
| --- | --- |

(38)

Misbrugen af den dominerende stilling var en enkelt vedvarende overtrædelse og varede ved mindst i så lang tid som NorgesGruppen var bundet af bestemmelserne om gruppeeksklusivitet og var Posten Norges foretrukne handelspartner, dvs. fra 20. september 2000 til 31. marts 2006.

5.   Bøde

5.1.   Grundbeløbet

| (39) | Som en generel regel gælder det, at grundbeløbet for bøden kan sættes til op til 30 % af værdien af salget af de produkter, som overtrædelsen direkte eller indirekte relaterer sig til i det relevante geografiske område inden for EØS. Myndigheden betragter normalt det salg, som virksomheden har foretaget i det seneste hele forretningsår, hvor overtrædelsen har fundet sted. Posten Norges omsætning i 2005 med hensyn til levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder udgjorde 674,16 mio. NOK. Dette svarer til 84,17 mio. EUR (4). |
| --- | --- |

(39)

Som en generel regel gælder det, at grundbeløbet for bøden kan sættes til op til 30 % af værdien af salget af de produkter, som overtrædelsen direkte eller indirekte relaterer sig til i det relevante geografiske område inden for EØS. Myndigheden betragter normalt det salg, som virksomheden har foretaget i det seneste hele forretningsår, hvor overtrædelsen har fundet sted. Posten Norges omsætning i 2005 med hensyn til levering af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering på salgssteder udgjorde 674,16 mio. NOK. Dette svarer til 84,17 mio. EUR (4).

| (40) | Bødens grundbeløb fastsættes på basis af en bestemt del af afsætningens værdi, som afhænger af overtrædelsens grovhed og multipliceres med det antal år, overtrædelsen har varet. |
| --- | --- |

(40)

Bødens grundbeløb fastsættes på basis af en bestemt del af afsætningens værdi, som afhænger af overtrædelsens grovhed og multipliceres med det antal år, overtrædelsen har varet.

| (41) | For at afgøre, om den del af afsætningens værdi, der skal tages i betragtning i en given sag, skal ligge i den nedre eller øvre del af denne skala, vil Myndigheden foretage en individuel analyse, der tager højde for alle sagens omstændigheder. Myndigheden betragter et antal faktorer som overtrædelsens karakter, den markedsandel, som den opgældende virksomhed har, og det geografiske område, som overtrædelsen har fundet sted på. |
| --- | --- |

(41)

For at afgøre, om den del af afsætningens værdi, der skal tages i betragtning i en given sag, skal ligge i den nedre eller øvre del af denne skala, vil Myndigheden foretage en individuel analyse, der tager højde for alle sagens omstændigheder. Myndigheden betragter et antal faktorer som overtrædelsens karakter, den markedsandel, som den opgældende virksomhed har, og det geografiske område, som overtrædelsen har fundet sted på.

| (42) | Overtrædelsens karakter i den pågældende sag er konkurrencebegrænsende adfærd, der påvirker strukturen af det relevante marked. Posten Norge havde en meget høj markedsandel i hele perioden, hvor overtrædelsen fandt sted. Misbruget skete på hele Norges område og undergravede i strid med målsætningerne for EØS-aftalen det indre markeds funktion ved at skabe hindringer for adgangen til det relevante marked for distribution af pakker i Norge, hvorved der skabes hindringer for skabelsen af transnationale markeder. |
| --- | --- |

(42)

Overtrædelsens karakter i den pågældende sag er konkurrencebegrænsende adfærd, der påvirker strukturen af det relevante marked. Posten Norge havde en meget høj markedsandel i hele perioden, hvor overtrædelsen fandt sted. Misbruget skete på hele Norges område og undergravede i strid med målsætningerne for EØS-aftalen det indre markeds funktion ved at skabe hindringer for adgangen til det relevante marked for distribution af pakker i Norge, hvorved der skabes hindringer for skabelsen af transnationale markeder.

| (43) | På baggrund af omstændighederne i denne sag blev den indledende bøde fastsat til 2 525 100 EUR. Dette beløb blev ganget med 5,5 for at indregne overtrædelsens varighed (fem og et halvt år). Bødens grundbeløb blev derfor sat til 13,89 mio. EUR. |
| --- | --- |

(43)

På baggrund af omstændighederne i denne sag blev den indledende bøde fastsat til 2 525 100 EUR. Dette beløb blev ganget med 5,5 for at indregne overtrædelsens varighed (fem og et halvt år). Bødens grundbeløb blev derfor sat til 13,89 mio. EUR.

5.2.   Skærpende og formildende omstændigheder

| (44) | Der var ingen skærpende eller formidlende omstændigheder. |
| --- | --- |

(44)

Der var ingen skærpende eller formidlende omstændigheder.

5.3.   Andre omstændigheder

| (45) | Myndigheden erkendte, at varigheden af de administrative procedurer i denne sag havde været af betydelig længde og var af den opfattelse, at denne sags særlige omstændigheder begrundede en nedsættelse af bøden med 1 mio. EUR. |
| --- | --- |

(45)

Myndigheden erkendte, at varigheden af de administrative procedurer i denne sag havde været af betydelig længde og var af den opfattelse, at denne sags særlige omstændigheder begrundede en nedsættelse af bøden med 1 mio. EUR.

5.4.   Bødens størrelse

| (46) | Den endelige størrelse af bøden blev derfor fastsat til 12,89 mio. EUR. |
| --- | --- |

(46)

Den endelige størrelse af bøden blev derfor fastsat til 12,89 mio. EUR.

6.   Afgørelse

| (47) | Posten Norge AS foretog en enkelt og vedvarende overtrædelse af artikel 54 i EØS-aftalen fra den 20. september 2000 til den 31. marts 2006 på markedet for tjenesteydelser vedrørende distribution af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering af pakkerne på salgssteder i Norge, idet Posten Norge fulgte en eksklusivitetsstrategi med præferencebehandling, da den oprettede og videreførte sit Post-i-butikk-net. Overtrædelsen bestod af følgende elementer:






  — | Indgåelse og videreførelse af aftaler med NorgesGruppen/Shell og med individuelle salgssteder inden for denne gruppe med bestemmelser om gruppe- og salgsstedseksklusivitet til fordel for Posten Norge |
| --- | --- | --- |

(47)

Posten Norge AS foretog en enkelt og vedvarende overtrædelse af artikel 54 i EØS-aftalen fra den 20. september 2000 til den 31. marts 2006 på markedet for tjenesteydelser vedrørende distribution af pakker fra virksomhed til kunde med udlevering af pakkerne på salgssteder i Norge, idet Posten Norge fulgte en eksklusivitetsstrategi med præferencebehandling, da den oprettede og videreførte sit Post-i-butikk-net. Overtrædelsen bestod af følgende elementer:

—

Indgåelse og videreførelse af aftaler med NorgesGruppen/Shell og med individuelle salgssteder inden for denne gruppe med bestemmelser om gruppe- og salgsstedseksklusivitet til fordel for Posten Norge

| — | Indgåelse og videreførelse af aftaler med COOP og individuelle salgssteder inden for COOP med bestemmelser om salgsstedseksklusivitet til fordel for Posten Norge |
| --- | --- |

—

Indgåelse og videreførelse af aftaler med COOP og individuelle salgssteder inden for COOP med bestemmelser om salgsstedseksklusivitet til fordel for Posten Norge

| — | Indgåelse og videreførelse af aftaler med ICA og med individuelle salgssteder inden for ICA med bestemmelser om salgsstedseksklusivitet til fordel for Posten Norge og |
| --- | --- |

—

Indgåelse og videreførelse af aftaler med ICA og med individuelle salgssteder inden for ICA med bestemmelser om salgsstedseksklusivitet til fordel for Posten Norge og

| — | Videreførelse af en genforhandlingsstrategi som kunne forventes at begrænse COOP's og ICA's villighed til at forhandle og indgå aftaler med konkurrenter til Posten Norge med hensyn til udlevering på salgssteder af pakker fra virksomhed til kunde. |
| --- | --- |

—

Videreførelse af en genforhandlingsstrategi som kunne forventes at begrænse COOP's og ICA's villighed til at forhandle og indgå aftaler med konkurrenter til Posten Norge med hensyn til udlevering på salgssteder af pakker fra virksomhed til kunde.

| (48) | Posten Norge fik pålagt en bøde på 12,89 mio. EUR for ovennævnte overtrædelse. |
| --- | --- |

(48)

Posten Norge fik pålagt en bøde på 12,89 mio. EUR for ovennævnte overtrædelse.

| (49) | Det blev pålagt Posten Norge at bringe den pågældende overtrædelse til ophør, for så vidt som dette ikke allerede var gjort, og at afstå fra adfærd, der kunne have samme eller tilsvarende virkninger, så længe Posten Norge har en dominerende stilling på det relevante marked. |
| --- | --- |

(49)

Det blev pålagt Posten Norge at bringe den pågældende overtrædelse til ophør, for så vidt som dette ikke allerede var gjort, og at afstå fra adfærd, der kunne have samme eller tilsvarende virkninger, så længe Posten Norge har en dominerende stilling på det relevante marked.

---

(1)  Sag 85/76 Hoffmann-La Roche mod Kommissionen, Sml. 1979, s. 461, præmis 91, Sag 322/81 Michelin mod Kommissionen (Michelin I), Sml. 1983, s. 3461, præmis 70, Sag C-62/86 AKZO mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 3359, præmis 69, Sag T-228/97 Irish Sugar mod Kommissionen, Sml. 1999 II, s. 2969, præmis 111, Sag T-219/99 British Airways mod Kommissionen, Sml. 2003 II, s. 5917, præmis 241, Sag T-271/03 Deutsche Telekom mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 477, præmis 233.

(2)  Sag 27/76 United Brands mod Kommissionen, Sml. 1978, s. 207, præmis 184, Sag T-83/91 Tetra Pak mod Kommissionen (Tetra Pak II), Sml. 1994, s. 755, præmis 136, Sag C-95/04 P British Airways mod Kommissionen, Sml. 2007 I, s. 2331, præmis 69 og 86.

(3)  Jf. artikel 2 i kapitel II i protokol 4 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.

(4)  Den gennemsnitlige vekselkurs i 2005 var 8,0092 i henhold til Den Europæiske Centralbanks historiske Euro-referencekurser for fremmed valuta.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Parlamentet

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/26

---

Indkaldelse af forslag IX-2012/01 — »Tilskud til politiske partier på europæisk plan«

2011/C 190/06

Ifølge artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union bidrager politiske partier på europæisk plan til en europæisk bevidstgørelse og til at udtrykke unionsborgernes politiske vilje. Det bestemmes endvidere i artikel 224 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, at Europa-Parlamentet og Rådet ved forordning og efter den almindelige lovgivningsprocedure skal fastsætte statutten for politiske partier på europæisk plan som nævnt i artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union og navnlig reglerne for deres finansiering.

Det er på denne baggrund, at Parlamentet nu iværksætter en indkaldelse af forslag til tilskud til politiske partier på europæisk plan.

1.   BASISRETSAKT

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2004/2003 af 4. november 2003 (herefter benævnt »forordning (EF) nr. 2004/2003«) om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (1).

Europa-Parlamentets Præsidiums afgørelse af 29. marts 2004 med gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 2004/2003 (herefter benævnt »Præsidiets afgørelse«) (2).

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (herefter benævnt »finansforordningen«) (3).

Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (herefter benævnt »finansforordningens gennemførelsesbestemmelser«) (4).

2.   FORMÅL

Artikel 2 i Præsidiets afgørelse: »Europa-Parlamentet offentliggør hvert år inden udgangen af første halvår en indkaldelse af forslag med henblik på tildeling af tilskud til finansiering af partier og fonde. Indkaldelsen af forslag beskriver kriterierne for støtteberettigelse, de nærmere regler for tilskud fra Fællesskabet og datoerne for tildelingsproceduren.«

Denne indkaldelse af forslag vedrører ansøgninger om tilskud for regnskabsåret 2012 og dækker aktivitetsperioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012. Tilskuddet ydes med det formål at støtte modtagerens årlige arbejdsprogram.

3.   FORMELLE BETINGELSER FOR BEHANDLING AF ANSØGNINGER

Ansøgninger tages kun i betragtning, hvis de er indgivet skriftligt under anvendelse af formularen til ansøgning om tilskud i bilag 1 til Præsidiets ovennævnte afgørelse og er fremsendt til Europa-Parlamentets formand inden fristens udløb.

4.   KRITERIER OG DOKUMENTATION

4.1.   Kriterier for støtteberettigelse

For at kunne opnå tilskud skal et politisk parti på europæisk plan opfylde betingelserne i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2004/2003, dvs.:

| a) | det skal have status som juridisk person i den medlemsstat, hvor det er hjemmehørende |
| --- | --- |

a)

det skal have status som juridisk person i den medlemsstat, hvor det er hjemmehørende

| b) | det skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne være repræsenteret af medlemmer af Europa-Parlamentet eller i de nationale eller regionale parlamenter eller i regionale forsamlinger, eller det skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne have opnået mindst 3 % af de afgivne stemmer i hver af disse medlemsstater ved det seneste valg til Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

b)

det skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne være repræsenteret af medlemmer af Europa-Parlamentet eller i de nationale eller regionale parlamenter eller i regionale forsamlinger, eller det skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne have opnået mindst 3 % af de afgivne stemmer i hver af disse medlemsstater ved det seneste valg til Europa-Parlamentet

| c) | det skal, særligt i sit program og i sine aktiviteter, overholde de principper, som Den Europæiske Union bygger på: principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

c)

det skal, særligt i sit program og i sine aktiviteter, overholde de principper, som Den Europæiske Union bygger på: principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet.

| d) | det skal have deltaget i valg til Europa-Parlamentet eller have udtrykt hensigt herom. |
| --- | --- |

d)

det skal have deltaget i valg til Europa-Parlamentet eller have udtrykt hensigt herom.

4.2.   Udelukkelseskriterier

Ansøgerne skal desuden attestere, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der er nævnt i artikel 93, stk. 1, og artikel 94 i finansforordningen.

4.3.   Udvælgelseskriterier

Ansøgerne skal kunne dokumentere, at de har det fornødne juridiske og økonomiske grundlag for at kunne gennemføre det arbejdsprogram, der søges om tilskud til, samt at de har den tekniske kapacitet og de administrative færdigheder, der skal til for at sikret en vellykket afslutning af dette arbejdsprogram.

4.4.   Tildelingskriterier

I overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 2004/2003 fordeles de disponible bevillinger for regnskabsåret 2012 mellem de politiske partier, som har modtaget en positiv afgørelse på deres ansøgning ud fra kriterierne for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, på følgende måde:

| a) | 15 % fordeles med lige store dele |
| --- | --- |

a)

15 % fordeles med lige store dele

| b) | 85 % fordeles mellem de partier, der har valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, i forhold til antallet af valgte medlemmer. |
| --- | --- |

b)

85 % fordeles mellem de partier, der har valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, i forhold til antallet af valgte medlemmer.

4.5.   Dokumentation

Ansøgerne skal med henblik på vurderingen af de ovennævnte kriterier indgive følgende dokumenter:

| a) | Følgebrev i original med angivelse af det ansøgte tilskudsbeløb |
| --- | --- |

a)

Følgebrev i original med angivelse af det ansøgte tilskudsbeløb

| b) | Et behørigt udfyldt og underskrevet eksemplar af ansøgningsformularen i bilag 1 i Præsidiets afgørelse (inklusive den skriftlige erklæring på tro og love) |
| --- | --- |

b)

Et behørigt udfyldt og underskrevet eksemplar af ansøgningsformularen i bilag 1 i Præsidiets afgørelse (inklusive den skriftlige erklæring på tro og love)

| c) | Det politiske partis vedtægter |
| --- | --- |

c)

Det politiske partis vedtægter

| d) | Officielt registreringscertifikat |
| --- | --- |

d)

Officielt registreringscertifikat

| e) | Dokumentation (af nyere dato) for det politiske partis eksistens |
| --- | --- |

e)

Dokumentation (af nyere dato) for det politiske partis eksistens

| f) | Liste over medlemmerne af partiets bestyrelse (med angivelse af for- og efternavn samt titel eller funktion i det ansøgende parti) |
| --- | --- |

f)

Liste over medlemmerne af partiets bestyrelse (med angivelse af for- og efternavn samt titel eller funktion i det ansøgende parti)

| g) | Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 2004/2003 (5) |
| --- | --- |

g)

Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 2004/2003 (5)

| h) | Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 2004/2003 |
| --- | --- |

h)

Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 2004/2003

| i) | Det politiske partis program |
| --- | --- |

i)

Det politiske partis program

| j) | Samlet finansiel oversigt for 2010. attesteret af et eksternt revisionsorgan (6) |
| --- | --- |

j)

Samlet finansiel oversigt for 2010. attesteret af et eksternt revisionsorgan (6)

| k) | Et foreløbigt driftsbudget for den tilskudsberettigede periode (1. januar 2012-31. december 2012) med angivelse af de udgifter, der ønskes tilskud til fra EU-budgettet. |
| --- | --- |

k)

Et foreløbigt driftsbudget for den tilskudsberettigede periode (1. januar 2012-31. december 2012) med angivelse af de udgifter, der ønskes tilskud til fra EU-budgettet.

For så vidt angår litra c), d), f), h) og i) kan ansøgeren indgive en erklæring på tro og love om, at oplysninger indgivet i den foregående fase fortsat er gældende.

5.   FINANSIERING OVER EU-BUDGETTET

Bevillingerne til artikel 402 (»Bidrag til europæiske politiske partier«) på EU-budgettet for regnskabsåret 2012 ansås til i alt 18 900 000 EUR. De er endnu ikke godkendt af budgetmyndigheden.

Det maksimale beløb for økonomisk støtte fra Europa-Parlamentet må ikke overstige 85 % af de tilskudsberettigede udgifter på de europæiske politiske partiers driftsbudgetter. Bevisbyrden påhviler det pågældende politiske parti.

Finansieringen sker i form af driftstilskud som fastsat i finansforordningen og dennes gennemførelsesbestemmelser. De nærmere regler for udbetalingen af tilskuddet og forpligtelserne i forbindelse med anvendelsen heraf fastlægges i en tilskudsafgørelse. En model herfor findes i bilag 2a til Præsidiets afgørelse.

6.   PROCEDURE OG FRIST FOR INDGIVELSE AF FORSLAG

6.1.   Frist og nærmere regler for indgivelse af forslag

Fristen for indgivelse af ansøgninger er den 30. september 2011. Ansøgninger indgivet efter denne frist tages ikke i betragtning.

Ansøgningerne skal

| a) | indgives på ansøgningsformularen (bilag 1 i Præsidiets afgørelse) (bilag 1 i Præsidiets afgørelse) |
| --- | --- |

a)

indgives på ansøgningsformularen (bilag 1 i Præsidiets afgørelse) (bilag 1 i Præsidiets afgørelse)

| b) | uden undtagelse være underskrevet af ansøgeren eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant |
| --- | --- |

b)

uden undtagelse være underskrevet af ansøgeren eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant

| c) | indgives i dobbelt kuvert. Begge kuverter skal være lukkede. Den inderste kuvert skal ud over navnet på den tjenestegren, som er nævnt i indkaldelsen af forslag, være forsynet med følgende påtegning:
  »CALL FOR PROPOSALS — 2012 GRANTS TO POLITICAL PARTIES AT EUROPEAN LEVEL



  NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY OTHER UNAUTHORISED PERSON«
  Hvis der benyttes selvklæbende kuverter, skal de forsegles med tape, og afsenderen skal sætte sin underskrift på tværs hen over tapen. Som afsenders underskrift betragtes ikke kun hans håndskrevne påtegning, men også hans organisations stempel.
  Den yderste kuvert skal være forsynet med afsenderens adresse og være adresseret til:





  European Parliament |
| --- | --- |
| Mail Service |
| KAD 00D008 |
| 2929 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

c)

indgives i dobbelt kuvert. Begge kuverter skal være lukkede. Den inderste kuvert skal ud over navnet på den tjenestegren, som er nævnt i indkaldelsen af forslag, være forsynet med følgende påtegning:

»CALL FOR PROPOSALS — 2012 GRANTS TO POLITICAL PARTIES AT EUROPEAN LEVEL

NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY OTHER UNAUTHORISED PERSON«

Hvis der benyttes selvklæbende kuverter, skal de forsegles med tape, og afsenderen skal sætte sin underskrift på tværs hen over tapen. Som afsenders underskrift betragtes ikke kun hans håndskrevne påtegning, men også hans organisations stempel.

Den yderste kuvert skal være forsynet med afsenderens adresse og være adresseret til:

European Parliament

Mail Service

KAD 00D008

2929 Luxembourg

LUXEMBOURG

Den inderste kuvert skal være adresseret til:

| President of the European Parliament |
| --- |
| via Mr Vanhaeren, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| 2929 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

President of the European Parliament

via Mr Vanhaeren, Director-General of Finance

SCH 05B031

2929 Luxembourg

LUXEMBOURG

| d) | afsendes senest på den dato, der er fastsat som frist i indkaldelsen af forslag, enten som anbefalet post, i hvilket tilfælde poststemplets dato er afgørende, eller via kurertjeneste, i hvilket tilfælde datoen på kvitteringen er afgørende. |
| --- | --- |

d)

afsendes senest på den dato, der er fastsat som frist i indkaldelsen af forslag, enten som anbefalet post, i hvilket tilfælde poststemplets dato er afgørende, eller via kurertjeneste, i hvilket tilfælde datoen på kvitteringen er afgørende.

6.2.   Vejledende procedure og tidsplan

Følgende procedure og tidsplan finder anvendelse på tildelingen af tilskud til politiske partier på europæisk plan:

| a) | Indgivelse af ansøgning til Europa-Parlamentet (senest den 30. september 2011) |
| --- | --- |

a)

Indgivelse af ansøgning til Europa-Parlamentet (senest den 30. september 2011)

| b) | Behandling og udvælgelse ved Europa-Parlamentets tjenestegrene. Kun ansøgninger, der opfylder de formelle betingelser, vil blive behandlet på grundlag af kriterierne for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, der er angivet i indkaldelsen af forslag |
| --- | --- |

b)

Behandling og udvælgelse ved Europa-Parlamentets tjenestegrene. Kun ansøgninger, der opfylder de formelle betingelser, vil blive behandlet på grundlag af kriterierne for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, der er angivet i indkaldelsen af forslag

| c) | Vedtagelse af den endelige tildelingsafgørelse ved Europa-Parlamentets Præsidium (principielt senest den 1. januar 2012, jf. artikel 4 i Præsidiets afgørelse) og underretning af ansøgerne. |
| --- | --- |

c)

Vedtagelse af den endelige tildelingsafgørelse ved Europa-Parlamentets Præsidium (principielt senest den 1. januar 2012, jf. artikel 4 i Præsidiets afgørelse) og underretning af ansøgerne.

| d) | Udbetaling af et forskud på 80 % (senest 15 dage efter tildelingsafgørelsen). |
| --- | --- |

d)

Udbetaling af et forskud på 80 % (senest 15 dage efter tildelingsafgørelsen).

6.3.   Yderligere oplysninger

Nedenstående tekster kan findes på Europa-Parlamentets websted på adressen: http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm

| a) | Forordning (EF) nr. 2004/2003 |
| --- | --- |

a)

Forordning (EF) nr. 2004/2003

| b) | Præsidiets afgørelse |
| --- | --- |

b)

Præsidiets afgørelse

| c) | Formular til ansøgning om tilskud (bilag 1 til Præsidiets afgørelse). |
| --- | --- |

c)

Formular til ansøgning om tilskud (bilag 1 til Præsidiets afgørelse).

Spørgsmål angående denne indkaldelse af forslag med henblik på ydelse af tilskud skal sendes pr. e-mail med angivelse af offentliggørelsesreferencen til følgende adresse: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

6.4.   Behandling af personoplysninger

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (7) og af hensyn til beskyttelsen af Fællesskabernes finansielle interesser kan personlige oplysninger vedrørende potentielle støttemodtagere overdrages til interne revisionstjenester, til Den Europæiske Revisionsret, til Instansen for økonomiske uregelmæssigheder eller til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

---

(1)  EUT L 297 af 15.11.2003, s. 1.

(2)  EUT C 155 af 12.6.2004, s. 1.

(3)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(4)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

(5)  Inklusive lister over de valgte medlemmer, som er omtalt i artikel 3, litra b), første afsnit, og artikel 10, stk. 1, litra b).

(6)  Medmindre det politiske parti på europæisk plan er blevet dannet i løbet af det indeværende år.

(7)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/31

---

Indkaldelse af forslag IX-2012/02 — »Tilskud til politiske fonde på europæisk plan«

2011/C 190/07

Ifølge artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union bidrager politiske partier på europæisk plan til en europæisk bevidstgørelse og til at udtrykke unionsborgernes politiske vilje. Det bestemmes endvidere i artikel 224 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, at Europa-Parlamentet og Rådet ved forordning og efter den almindelige lovgivningsprocedure skal fastsætte statutten for politiske partier på europæisk plan som nævnt i artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union og navnlig reglerne for deres finansiering.

I forbindelse med revisionen af forordningen anerkendtes betydningen af de politiske fonde på europæisk plan ud fra en betragtning om, at sådanne organisationer, der er knyttet til de politiske partier på europæisk plan, »gennem deres aktiviteter kan støtte de mål, de politiske partier på europæisk plan forfølger, navnlig ved at bidrage til debatten om europæiske politiske spørgsmål og om den europæiske integrationsproces, f.eks. ved at være katalysator for nye idéer, analyser og politiske løsninger«. Forordningen indeholder navnlig bestemmelser om ydelse af et årligt driftstilskud fra Europa-Parlamentet til politiske fonde, der ansøger herom og opfylder de i forordningen fastlagte betingelser.

Det er på denne baggrund, at Parlamentet nu iværksætter en indkaldelse af forslag til tilskud til politiske fonde på europæisk plan.

1.   BASISRETSAKT

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2004/2003 af 4. november 2003 (herefter benævnt »forordning (EF) nr. 2004/2003«) om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (1).

Europa-Parlamentets Præsidiums afgørelse af 29. marts 2004 med gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 2004/2003 (herefter benævnt »Præsidiets afgørelse«) (2).

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (herefter benævnt »finansforordningen«) (3).

Kommissionens forordning (EF, EURATOM) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (herefter benævnt »finansforordningens gennemførelsesbestemmelser«) (4).

2.   FORMÅL

Artikel 2 i Præsidiets afgørelse: »Europa-Parlamentet offentliggør hvert år inden udgangen af første halvår en indkaldelse af forslag med henblik på tildeling af tilskud til finansiering af partier og fonde. Indkaldelsen af forslag beskriver kriterierne for støtteberettigelse, de nærmere regler for tilskud fra Fællesskabet og datoerne for tildelingsproceduren.«

Denne indkaldelse af forslag vedrører ansøgninger om tilskud for regnskabsåret 2012 og dækker aktivitetsperioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012. Tilskuddet ydes med det formål at støtte modtagerens årlige arbejdsprogram.

3.   FORMELLE BETINGELSER FOR BEHANDLING AF ANSØGNINGER

Ansøgninger tages kun i betragtning, hvis de er indgivet skriftligt under anvendelse af formularen til ansøgning om tilskud i bilag 1 til Præsidiets ovennævnte afgørelse og er fremsendt til Europa-Parlamentets formand inden fristens udløb.

4.   KRITERIER OG DOKUMENTATION

4.1.   Kriterier for støtteberettigelse

For at kunne opnå tilskud skal en politisk fond på europæisk plan opfylde betingelserne i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2004/2003, dvs.:

| a) | Den skal være tilknyttet et af de politiske partier på europæisk plan, der er anerkendt som sådant i henhold til forordningen, som bekræftet af det pågældende parti |
| --- | --- |

a)

Den skal være tilknyttet et af de politiske partier på europæisk plan, der er anerkendt som sådant i henhold til forordningen, som bekræftet af det pågældende parti

| b) | den skal have status som juridisk person i den medlemsstat, hvor den er hjemmehørende. Den skal som juridisk person være adskilt fra det politiske parti på europæisk plan, hvortil den er knyttet |
| --- | --- |

b)

den skal have status som juridisk person i den medlemsstat, hvor den er hjemmehørende. Den skal som juridisk person være adskilt fra det politiske parti på europæisk plan, hvortil den er knyttet

| c) | den skal, særligt i sit program og i sine aktiviteter, overholde de principper, som Den Europæiske Union bygger på: principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

c)

den skal, særligt i sit program og i sine aktiviteter, overholde de principper, som Den Europæiske Union bygger på: principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet.

| d) | den må ikke have fortjeneste som mål |
| --- | --- |

d)

den må ikke have fortjeneste som mål

| e) | den skal have en bestyrelse med en geografisk afvejet sammensætning. |
| --- | --- |

e)

den skal have en bestyrelse med en geografisk afvejet sammensætning.

Endelig skal den opfylde betingelserne i artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2004/2003: Inden for rammerne af denne forordning skal alle politiske partier og fonde på europæisk plan definere de særlige regler for deres forbindelser i overensstemmelse med national lovgivning, herunder sikre en passende adskillelse af den daglige drift og af de ledende strukturer i den politiske fond på europæisk plan på den ene side og det politiske parti på europæisk plan, som fonden er tilknyttet, på den anden side.

4.2.   Udelukkelseskriterier

Ansøgerne skal desuden attestere, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der er nævnt i artikel 93, stk. 1, og artikel 94 i finansforordningen.

4.3.   Udvælgelseskriterier

Ansøgerne skal kunne dokumentere, at de har det fornødne juridiske og økonomiske grundlag for at kunne gennemføre det arbejdsprogram, der søges om tilskud til, samt at de har den tekniske kapacitet og de administrative færdigheder, der skal til for at sikret en vellykket afslutning af dette arbejdsprogram.

4.4.   Tildelingskriterier

I overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2004/2003 fordeles de disponible bevillinger for regnskabsåret 2012 mellem de politiske fonde, som har modtaget en positiv afgørelse på deres ansøgning ud fra kriterierne for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, på følgende måde:

| a) | 15 % fordeles med lige store dele |
| --- | --- |

a)

15 % fordeles med lige store dele

| b) | 85 % fordeles mellem de fonde, som er tilknyttet politiske partier på europæisk plan, der har valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, i forhold til antallet af valgte medlemmer. |
| --- | --- |

b)

85 % fordeles mellem de fonde, som er tilknyttet politiske partier på europæisk plan, der har valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, i forhold til antallet af valgte medlemmer.

4.5.   Dokumentation

Ansøgerne skal med henblik på vurderingen af de ovennævnte kriterier indgive følgende dokumenter:

| a) | Følgebrev i original med angivelse af det ansøgte tilskudsbeløb |
| --- | --- |

a)

Følgebrev i original med angivelse af det ansøgte tilskudsbeløb

| b) | Et behørigt udfyldt og underskrevet eksemplar af ansøgningsformularen i bilag 1 i Europa-Parlamentets Præsidiums afgørelse af 29. marts 2004 (inklusive den skriftlige erklæring på tro og love) |
| --- | --- |

b)

Et behørigt udfyldt og underskrevet eksemplar af ansøgningsformularen i bilag 1 i Europa-Parlamentets Præsidiums afgørelse af 29. marts 2004 (inklusive den skriftlige erklæring på tro og love)

| c) | Ansøgerens vedtægter |
| --- | --- |

c)

Ansøgerens vedtægter

| d) | Officielt registreringscertifikat |
| --- | --- |

d)

Officielt registreringscertifikat

| e) | Nyligt bevis for ansøgerens eksistens |
| --- | --- |

e)

Nyligt bevis for ansøgerens eksistens

| f) | Liste over bestyrelsens medlemmer (med angivelse af for- og efternavne, statsborgerskab samt titler eller funktioner i ansøgerorganisationen) |
| --- | --- |

f)

Liste over bestyrelsens medlemmer (med angivelse af for- og efternavne, statsborgerskab samt titler eller funktioner i ansøgerorganisationen)

| g) | Ansøgerens program |
| --- | --- |

g)

Ansøgerens program

| h) | Samlet finansiel oversigt for 2010 attesteret af et eksternt revisionsorgan (5) |
| --- | --- |

h)

Samlet finansiel oversigt for 2010 attesteret af et eksternt revisionsorgan (5)

| i) | Et foreløbigt driftsbudget for den tilskudsberettigede periode (1. januar 2012-31. december 2012) med angivelse af de udgifter, der ønskes tilskud til fra EU-budgettet |
| --- | --- |

i)

Et foreløbigt driftsbudget for den tilskudsberettigede periode (1. januar 2012-31. december 2012) med angivelse af de udgifter, der ønskes tilskud til fra EU-budgettet

| j) | Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2004/2003. |
| --- | --- |

j)

Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2004/2003.

For så vidt angår litra c), d), f) og g) kan ansøgeren indgive en erklæring på tro og love om, at oplysninger indgivet i den foregående fase fortsat er gældende.

5.   FINANSIERING OVER EU-BUDGETTET

Bevillingerne til artikel 403 (»Bidrag til politiske fonde på europæisk plan«) på EU-budgettet for regnskabsåret 2012 anslås til i alt 12 150 000 EUR. De er endnu ikke godkendt af budgetmyndigheden.

Tilskuddet fra Europa-Parlamentet kan højst udgøre 85 % af de tilskudsberettigede driftsudgifter for en politisk fond på europæisk plan. Bevisbyrden påhviler den pågældende politiske fond.

Finansieringen sker i form af driftstilskud som fastsat i finansforordningen og dennes gennemførelsesbestemmelser. De nærmere regler for udbetalingen af tilskuddet og forpligtelserne i forbindelse med anvendelsen heraf fastlægges i en tilskudsafgørelse. En model herfor findes i bilag 2B til Præsidiets afgørelse.

6.   PROCEDURE OG FRIST FOR INDGIVELSE AF FORSLAG

6.1.   Frist og nærmere regler for indgivelse af forslag

Fristen for indgivelse af ansøgninger er den 30. september.2011. Ansøgninger indgivet efter denne frist tages ikke i betragtning.

Ansøgningerne skal:

| a) | indgives på ansøgningsformularen (bilag 1 i Præsidiets afgørelse) (bilag 1 i Præsidiets afgørelse) |
| --- | --- |

a)

indgives på ansøgningsformularen (bilag 1 i Præsidiets afgørelse) (bilag 1 i Præsidiets afgørelse)

| b) | uden undtagelse være underskrevet af ansøgeren eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant |
| --- | --- |

b)

uden undtagelse være underskrevet af ansøgeren eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant

| c) | indgives i dobbelt kuvert. Begge kuverter skal være lukkede. Den inderste kuvert skal ud over navnet på den tjenestegren, som er nævnt i indkaldelsen af forslag, være forsynet med følgende påtegning:

  »CALL FOR PROPOSALS — 2012 GRANTS TO POLITICAL FOUNDATIONS AT EUROPEAN LEVEL



  NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY OTHER UNAUTHORISED PERSON«

  Hvis der benyttes selvklæbende kuverter, skal de forsegles med tape, og afsenderen skal sætte sin underskrift på tværs hen over tapen. Som afsenders underskrift betragtes ikke kun hans håndskrevne påtegning, men også hans organisations stempel.
  Den yderste kuvert skal være forsynet med afsenderadresse og være adresseret til





  European Parliament |
| --- | --- |
| Mail Service |
| KAD 00D008 |
| 2929 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

c)

indgives i dobbelt kuvert. Begge kuverter skal være lukkede. Den inderste kuvert skal ud over navnet på den tjenestegren, som er nævnt i indkaldelsen af forslag, være forsynet med følgende påtegning:

»CALL FOR PROPOSALS — 2012 GRANTS TO POLITICAL FOUNDATIONS AT EUROPEAN LEVEL

NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY OTHER UNAUTHORISED PERSON«

Hvis der benyttes selvklæbende kuverter, skal de forsegles med tape, og afsenderen skal sætte sin underskrift på tværs hen over tapen. Som afsenders underskrift betragtes ikke kun hans håndskrevne påtegning, men også hans organisations stempel.

Den yderste kuvert skal være forsynet med afsenderadresse og være adresseret til

European Parliament

Mail Service

KAD 00D008

2929 Luxembourg

LUXEMBOURG

Den inderste kuvert skal være adresseret til:

| President of the European Parliament |
| --- |
| via Mr Vanhaeren, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| 2929 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

President of the European Parliament

via Mr Vanhaeren, Director-General of Finance

SCH 05B031

2929 Luxembourg

LUXEMBOURG

| d) | afsendes senest på den dato, der er fastsat som frist i indkaldelsen af forslag, enten som anbefalet post, i hvilket tilfælde poststemplets dato er afgørende, eller via kurertjeneste, i hvilket tilfælde datoen på kvitteringen er afgørende. |
| --- | --- |

d)

afsendes senest på den dato, der er fastsat som frist i indkaldelsen af forslag, enten som anbefalet post, i hvilket tilfælde poststemplets dato er afgørende, eller via kurertjeneste, i hvilket tilfælde datoen på kvitteringen er afgørende.

6.2.   Vejledende procedure og tidsplan

Følgende procedure og tidsplan finder anvendelse på tildelingen af tilskud til politiske fonde på europæisk plan:

| a) | Indgivelse af ansøgning til Europa-Parlamentet (senest den 30. september 2011) |
| --- | --- |

a)

Indgivelse af ansøgning til Europa-Parlamentet (senest den 30. september 2011)

| b) | Behandling og udvælgelse ved Europa-Parlamentets tjenestegrene. Kun ansøgninger, der opfylder de formelle betingelser, vil blive behandlet på grundlag af kriterierne for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, der er angivet i indkaldelsen af forslag |
| --- | --- |

b)

Behandling og udvælgelse ved Europa-Parlamentets tjenestegrene. Kun ansøgninger, der opfylder de formelle betingelser, vil blive behandlet på grundlag af kriterierne for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, der er angivet i indkaldelsen af forslag

| c) | Vedtagelse af den endelige tildelingsafgørelse ved Europa-Parlamentets Præsidium (principielt senest den 1. januar 2012, jf. artikel 4 i Præsidiets afgørelse) og underretning af ansøgerne. |
| --- | --- |

c)

Vedtagelse af den endelige tildelingsafgørelse ved Europa-Parlamentets Præsidium (principielt senest den 1. januar 2012, jf. artikel 4 i Præsidiets afgørelse) og underretning af ansøgerne.

| d) | Udbetaling af et forskud på 80 % (senest 15 dage efter tildelingsafgørelsen). |
| --- | --- |

d)

Udbetaling af et forskud på 80 % (senest 15 dage efter tildelingsafgørelsen).

6.3.   Yderligere oplysninger

Nedenstående tekster kan findes på Europa-Parlamentets websted på adressen: http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm

| a) | Forordning (EF) nr. 2004/2003 |
| --- | --- |

a)

Forordning (EF) nr. 2004/2003

| b) | Præsidiets afgørelse |
| --- | --- |

b)

Præsidiets afgørelse

| c) | Formular til ansøgning om tilskud (bilag 1 til Præsidiets afgørelse). |
| --- | --- |

c)

Formular til ansøgning om tilskud (bilag 1 til Præsidiets afgørelse).

Spørgsmål angående denne indkaldelse af forslag med henblik på ydelse af tilskud skal sendes pr. e-mail med angivelse af offentliggørelsesreferencen til følgende adresse: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

6.4.   Behandling af personoplysninger

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (6) og af hensyn til beskyttelsen af Fællesskabernes finansielle interesser kan personlige oplysninger vedrørende potentielle støttemodtagere overdrages til interne revisionstjenester, til Den Europæiske Revisionsret, til Instansen for økonomiske uregelmæssigheder eller til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

---

(1)  EUT L 297 af 15.11.2003, s. 1.

(2)  EUT C 155 af 12.6.2004, s. 1.

(3)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(4)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

(5)  Medmindre ansøgeren er blevet dannet i løbet af det indeværende år.

(6)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/36

---

Indkaldelse af forslag — ESPON 2013-programmet

2011/C 190/08

Som led i ESPON 2013-programmet vil en indkaldelse af forslag blive lanceret den 24. august 2011.

Der vil den 13. september 2011 i Bruxelles blive afholdt en informationsdag og partnercafé for potentielle modtagere.

Yderligere oplysninger findes på http://www.espon.eu

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/37

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6259 — Covéa/Bipiemme Vita)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2011/C 190/09

| 1. | Den 17. juni 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Covéa, Société de Groupe d’Assurance Mutuelle — S.G.A.M. (»Covéa«, Frankrig) gennem opkøb af aktier i virksomhederne MMA IARD Assurances Mutuelles, MMA VIE Assurances Mutuelles, MAAF Assurances og Assurances Mutuelles de France (der alle indgår i Covéa-koncernen), erhverver enekontrol over hele koncernen Bipiemme Vita SpA (»Bipiemme«, Italien) jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 17. juni 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Covéa, Société de Groupe d’Assurance Mutuelle — S.G.A.M. (»Covéa«, Frankrig) gennem opkøb af aktier i virksomhederne MMA IARD Assurances Mutuelles, MMA VIE Assurances Mutuelles, MAAF Assurances og Assurances Mutuelles de France (der alle indgår i Covéa-koncernen), erhverver enekontrol over hele koncernen Bipiemme Vita SpA (»Bipiemme«, Italien) jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Covéa: Forvaltning af det finansielle solidaritetsforhold med gensidige forsikringsselskaber og andre institutioner i den franske forsikringsbranche; Forvaltning af kapitalandele i forsikrings- og genforsikringsselskaber |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Covéa: Forvaltning af det finansielle solidaritetsforhold med gensidige forsikringsselskaber og andre institutioner i den franske forsikringsbranche; Forvaltning af kapitalandele i forsikrings- og genforsikringsselskaber

| — | Bipiemme: Livs- og skadesforsikringer i Italien. |
| --- | --- |

—

Bipiemme: Livs- og skadesforsikringer i Italien.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6259 — Covéa/Bipiemme Vita sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6259 — Covéa/Bipiemme Vita sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/38

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6231 — KKR/Capsugel)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 190/10

| 1. | Den 23. juni 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved KKR & Co. L.P. (»KKR« — USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Capsugel (»Capsugel« — USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 23. juni 2011 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved KKR & Co. L.P. (»KKR« — USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Capsugel (»Capsugel« — USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | KKR: levering af en bred vifte af tjenester inden for alternativ formueforvaltning til offentlige og private markedsinvestorer samt kapitalmarkedsløsninger for virksomheden, dens porteføljevirksomheder og kunder |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

KKR: levering af en bred vifte af tjenester inden for alternativ formueforvaltning til offentlige og private markedsinvestorer samt kapitalmarkedsløsninger for virksomheden, dens porteføljevirksomheder og kunder

| — | Capsugel: fremstilling af doseringsudstyr og levering af dertil knyttede tjenester til medicinalindustrien, industrien for håndkøbslægemidler og sundheds- og ernæringsindustrien. |
| --- | --- |

—

Capsugel: fremstilling af doseringsudstyr og levering af dertil knyttede tjenester til medicinalindustrien, industrien for håndkøbslægemidler og sundheds- og ernæringsindustrien.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6231 — KKR/Capsugel sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6231 — KKR/Capsugel sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---

Berigtigelser

| 30.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/39

---

Berigtigelse til godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 187 af 28. juni 2011
  )

2011/C 190/11

Side 8:

I stedet for:

»Referencenummer til statsstøtte SA.322266 (11/N)«

læses:

»Referencenummer til statsstøtte SA.32266 (11/N)«.

---