# Uradni list C 213/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.213.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 213 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5420. julij 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.213.slv

Uradni list

Evropske unije

C 213

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5420. julij 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2011/C 213/01 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Danske za obdobje 2011–2015 | 1 |
| 2011/C 213/02 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2011 ter mnenje Sveta o programu za stabilnost Estonije za obdobje 2011–2015 | 5 |
| 2011/C 213/03 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Francije za obdobje 2011–2014 | 8 |
| 2011/C 213/04 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2011 | 12 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2011/C 213/01

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Danske za obdobje 2011–2015

1

2011/C 213/02

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2011 ter mnenje Sveta o programu za stabilnost Estonije za obdobje 2011–2015

5

2011/C 213/03

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Francije za obdobje 2011–2014

8

2011/C 213/04

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2011 v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2011

12

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 213/05 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 14 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 213/05

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

14

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| | Evropska centralna banka |
| 2011/C 213/06 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 11. marca 2011 o priporočilu za sklep Sveta o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy (CON/2011/22) | 16 |
| 2011/C 213/07 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 4. julija 2011 o predlogu sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko v zvezi z ohranitvijo eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije (CON/2011/56) | 21 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

Evropska centralna banka

2011/C 213/06

Mnenje Evropske centralne banke z dne 11. marca 2011 o priporočilu za sklep Sveta o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy (CON/2011/22)

16

2011/C 213/07

Mnenje Evropske centralne banke z dne 4. julija 2011 o predlogu sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko v zvezi z ohranitvijo eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije (CON/2011/56)

21

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 213/08 | Menjalni tečaji eura | 23 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 213/08

Menjalni tečaji eura

23

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 213/09 | Razpisi za zbiranje predlogov in podelitev nagrade v okviru delovnih programov sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti za leti 2011 in 2012 | 24 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 213/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 27 |
| 2011/C 213/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  ) | 28 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2011/C 213/09

Razpisi za zbiranje predlogov in podelitev nagrade v okviru delovnih programov sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti za leti 2011 in 2012

24

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2011/C 213/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

27

2011/C 213/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Danske za obdobje 2011–2015

2011/C 213/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja politikah. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja politikah.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanje brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanje brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (6) | Danska je 9. maja 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. |
| --- | --- |

(6)

Danska je 9. maja 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico konvergenčnega programa za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

| (7) | Na podlagi ocene posodobljene različice konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program, verjeten. Čeprav temelji na nekoliko bolj ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2012 in naslednja leta, je na splošno v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Cilj v konvergenčnem programu določene proračunske strategije je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočili Sveta z dne 13. julija 2010, pri čemer bi najprej popravljeni srednjeročni cilj za strukturni proračunski saldo, ki ni manjši od – 0,5 % BDP, dosegli do leta 2015, in nato uravnotežen proračun do leta 2020. Potek prilagoditve za doseganje tega cilja je ustrezen. Šteje se, da so v konvergenčni program vključeni ukrepi, ki jih je Parlament sprejel pomladi 2010, ustrezna podlaga za proračunske cilje in bi v obdobju 2011–2013 predstavljali letni fiskalni napor v višini približno 1 % BDP. Danska bo svoj popravljeni srednjeročni cilj dosegla v obdobju konvergenčnega programa. Tveganja za proračunske cilje so na splošno uravnotežena. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi ocene posodobljene različice konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program, verjeten. Čeprav temelji na nekoliko bolj ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2012 in naslednja leta, je na splošno v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Cilj v konvergenčnem programu določene proračunske strategije je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočili Sveta z dne 13. julija 2010, pri čemer bi najprej popravljeni srednjeročni cilj za strukturni proračunski saldo, ki ni manjši od – 0,5 % BDP, dosegli do leta 2015, in nato uravnotežen proračun do leta 2020. Potek prilagoditve za doseganje tega cilja je ustrezen. Šteje se, da so v konvergenčni program vključeni ukrepi, ki jih je Parlament sprejel pomladi 2010, ustrezna podlaga za proračunske cilje in bi v obdobju 2011–2013 predstavljali letni fiskalni napor v višini približno 1 % BDP. Danska bo svoj popravljeni srednjeročni cilj dosegla v obdobju konvergenčnega programa. Tveganja za proračunske cilje so na splošno uravnotežena.

| (8) | Dansko gospodarstvo se je pričelo upočasnjevati leta 2007 med prilagoditvijo na trgu nepremičnin, kar je prispevalo k domačim bančnim težavam, ki so jih še povečale naraščajoče plačilne nesposobnosti in brezposelnost. Recesija je bila huda, proizvodnja se je med jesenjo 2007 in pomladjo 2009 skrčila za 8 %, stopnja brezposelnosti pa je leta 2010 zrasla na 7,4 %. Stopnja zaposlenosti je padla z 79,8 % leta 2008 na 76,1 % leta 2010, pri čemer so bili prizadeti zlasti mladi. Proizvodnja je začela okrevati leta 2009 in realna rast BDP je leta 2010 dosegla 2,1 %. Okrevanje so pospeševali ohranitev domačega povpraševanja (tudi na račun fiskalne ekspanzije), krepka ponovna rast zalog in močno okrevanje glavnih trgovinskih partnerjev Danske. |
| --- | --- |

(8)

Dansko gospodarstvo se je pričelo upočasnjevati leta 2007 med prilagoditvijo na trgu nepremičnin, kar je prispevalo k domačim bančnim težavam, ki so jih še povečale naraščajoče plačilne nesposobnosti in brezposelnost. Recesija je bila huda, proizvodnja se je med jesenjo 2007 in pomladjo 2009 skrčila za 8 %, stopnja brezposelnosti pa je leta 2010 zrasla na 7,4 %. Stopnja zaposlenosti je padla z 79,8 % leta 2008 na 76,1 % leta 2010, pri čemer so bili prizadeti zlasti mladi. Proizvodnja je začela okrevati leta 2009 in realna rast BDP je leta 2010 dosegla 2,1 %. Okrevanje so pospeševali ohranitev domačega povpraševanja (tudi na račun fiskalne ekspanzije), krepka ponovna rast zalog in močno okrevanje glavnih trgovinskih partnerjev Danske.

| (9) | Avtomatski stabilizatorji in s krizo povezani ukrepi so povzročili, da se je splošni javnofinančni saldo iz presežka v višini 3,2 % BDP leta 2008 spremenil v primanjkljaj v višini 2,7 % BDP leta 2009. Na podlagi danske priglasitve spomladi 2010 in napovedi služb Komisije iz pomladi 2010, da bo leta 2010 proračunski primanjkljaj presegel 5 % BDP, je bil julija 2010 za Dansko sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Čeprav so nepričakovani in začasni izredni prihodki, povezani z davki na donos pokojninskih skladov, lansko leto privedli do stabilizacije proračunskega primanjkljaja pri 2,7 % BDP, napoved služb Komisije iz pomladi 2011 predvideva, da se bo primanjkljaj leta 2011 ponovno povečal na približno 4 % BDP, ter poudarja potrebo po neprekinjenih in ambicioznih naporih za konsolidacijo v letu 2012 in 2013, kot je bilo načrtovano. To pomeni strogo izvajanje ukrepov, sprejetih v sporazumu o konsolidaciji iz leta 2010, in kontrolo odhodkov, kot je določena v konvergenčnem programu, da bi zagotovili odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2013. Ob primerjavi z predvideno rastjo potencialne srednjeročne rasti odhodkov in ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov, se zdi da predvideni izdatki predstavljajo ustrezno prilagoditev za dosego srednjeročnih ciljev. V skladu z zadnjo oceno Komisije je tveganje v zvezi z dolgoročnimi cilji vzdržnosti javnih financ nizko. |
| --- | --- |

(9)

Avtomatski stabilizatorji in s krizo povezani ukrepi so povzročili, da se je splošni javnofinančni saldo iz presežka v višini 3,2 % BDP leta 2008 spremenil v primanjkljaj v višini 2,7 % BDP leta 2009. Na podlagi danske priglasitve spomladi 2010 in napovedi služb Komisije iz pomladi 2010, da bo leta 2010 proračunski primanjkljaj presegel 5 % BDP, je bil julija 2010 za Dansko sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Čeprav so nepričakovani in začasni izredni prihodki, povezani z davki na donos pokojninskih skladov, lansko leto privedli do stabilizacije proračunskega primanjkljaja pri 2,7 % BDP, napoved služb Komisije iz pomladi 2011 predvideva, da se bo primanjkljaj leta 2011 ponovno povečal na približno 4 % BDP, ter poudarja potrebo po neprekinjenih in ambicioznih naporih za konsolidacijo v letu 2012 in 2013, kot je bilo načrtovano. To pomeni strogo izvajanje ukrepov, sprejetih v sporazumu o konsolidaciji iz leta 2010, in kontrolo odhodkov, kot je določena v konvergenčnem programu, da bi zagotovili odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2013. Ob primerjavi z predvideno rastjo potencialne srednjeročne rasti odhodkov in ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov, se zdi da predvideni izdatki predstavljajo ustrezno prilagoditev za dosego srednjeročnih ciljev. V skladu z zadnjo oceno Komisije je tveganje v zvezi z dolgoročnimi cilji vzdržnosti javnih financ nizko.

| (10) | Za doseganje proračunskih ciljev je pomemben strog nadzor, da bi se izognili ponovnim prekoračitvam porabe na ravneh lokalnih in regionalnih vlad. Preteklih 20 let je javna poraba nenehno presegala proračunske cilje. Vlada je že sprejela nekaj ukrepov, da bi rešila to težavo, in načrtuje uvedbo nove sheme za nadzor nad porabo, ki jo bo neodvisno nadziral danski ekonomski svet, kot je opisano v konvergenčnem programu. |
| --- | --- |

(10)

Za doseganje proračunskih ciljev je pomemben strog nadzor, da bi se izognili ponovnim prekoračitvam porabe na ravneh lokalnih in regionalnih vlad. Preteklih 20 let je javna poraba nenehno presegala proračunske cilje. Vlada je že sprejela nekaj ukrepov, da bi rešila to težavo, in načrtuje uvedbo nove sheme za nadzor nad porabo, ki jo bo neodvisno nadziral danski ekonomski svet, kot je opisano v konvergenčnem programu.

| (11) | Zaradi demografskih dejavnikov se bo delovno aktivno prebivalstvo (15–64 let) med letoma 2010 in 2025 skrčilo za približno 1,5 % in do leta 2040 za skoraj 5 %. Srednjeročno bi okrevanje gospodarstva lahko vodilo do primanjkljajev na trgu dela, kot smo jim bili priča v letih razcveta. Navkljub že visoki stopnji zaposlenosti, je ponudbo delovne sile mogoče še povečati. Prostovoljno zgodnje upokojevanje je zelo razširjeno med ljudmi, starimi od 60 do 64 let, zaradi česar je stopnja zaposlenosti za to skupino samo 40 %. Poleg tega 10 % delovno aktivnega prebivalstva, mlajšega od 40 let, bodisi prejema invalidnine bodisi je zaposlenega pod pogoji fleksibilne zaposlitve (subvencionirana zaposlitev). |
| --- | --- |

(11)

Zaradi demografskih dejavnikov se bo delovno aktivno prebivalstvo (15–64 let) med letoma 2010 in 2025 skrčilo za približno 1,5 % in do leta 2040 za skoraj 5 %. Srednjeročno bi okrevanje gospodarstva lahko vodilo do primanjkljajev na trgu dela, kot smo jim bili priča v letih razcveta. Navkljub že visoki stopnji zaposlenosti, je ponudbo delovne sile mogoče še povečati. Prostovoljno zgodnje upokojevanje je zelo razširjeno med ljudmi, starimi od 60 do 64 let, zaradi česar je stopnja zaposlenosti za to skupino samo 40 %. Poleg tega 10 % delovno aktivnega prebivalstva, mlajšega od 40 let, bodisi prejema invalidnine bodisi je zaposlenega pod pogoji fleksibilne zaposlitve (subvencionirana zaposlitev).

| (12) | Trend upadanja rasti produktivnosti je prisoten od leta 1995, za kar so eden od morebitnih vzrokov slabi izobraževalni dosežki. Čeprav Danska še naprej radodarno troši za svoj izobraževalni sistem, so rezultati izobraževanja na več ključnih področjih zgolj povprečni, Danska pa ima četrto najnižjo raven dosežene izobrazbe mladih v EU. Leta 2009 je samo 70,1 % prebivalcev, starih od 20 do 24 let, zaključilo vsaj višje srednješolsko izobraževanje (v primerjavi s povprečjem EU, ki je 78,6 %) (3), rezultati PISA pa so povprečni. Stopnje osipa v mladinskih in poklicnih ustanovah so razmeroma visoke ter na področju poklicnega izobraževanja mladih dosegajo skoraj 50 % dijakov, ki ne končajo šolanja. Poleg tega približno 20 % mladih 10 let po končanju osnovne šole ni pridobilo izobrazbe, višje od nižje srednješolske ravni. Izboljšanje kakovosti izobraževalnega sistema bi tudi pomagalo preprečiti bodoče neravnotežje kvalifikacij na trgu dela, ki trenutno nakazuje možnost presežka nekvalificiranih delavcev in pomanjkanja kvalificiranih delavcev. Rast produktivnosti je bila posebej šibka v gradbenem sektorju in sektorju storitev. To velja zlasti za lokalne storitve, maloprodajni sektor, veleprodajo in osebne storitve, kjer lahko nizke stopnje konkurence v posameznih sektorjih, na primer visoke ovire za vstop na trg, vodijo do razporeditve virov, ki ni optimalna. Prostorska zakonodaja je stroga in v maloprodajnem sektorju omejuje možnosti za ekonomije obsega, ki povečujejo produktivnost. Zaradi ustrezne obravnave dejstva, da odprti postopki predstavljajo samo približno 25 % javnih naročil, je vlada sprožila strategijo, katere cilj je povečanje konkurence na področju javnih storitev s postopnim večanjem javnih naročil v občinah in regijah, ter za občine določila nov cilj, v skladu s katerim mora biti 31,5 % vseh naročil do leta 2015 izvedenih po odprtem postopku. |
| --- | --- |

(12)

Trend upadanja rasti produktivnosti je prisoten od leta 1995, za kar so eden od morebitnih vzrokov slabi izobraževalni dosežki. Čeprav Danska še naprej radodarno troši za svoj izobraževalni sistem, so rezultati izobraževanja na več ključnih področjih zgolj povprečni, Danska pa ima četrto najnižjo raven dosežene izobrazbe mladih v EU. Leta 2009 je samo 70,1 % prebivalcev, starih od 20 do 24 let, zaključilo vsaj višje srednješolsko izobraževanje (v primerjavi s povprečjem EU, ki je 78,6 %) (3), rezultati PISA pa so povprečni. Stopnje osipa v mladinskih in poklicnih ustanovah so razmeroma visoke ter na področju poklicnega izobraževanja mladih dosegajo skoraj 50 % dijakov, ki ne končajo šolanja. Poleg tega približno 20 % mladih 10 let po končanju osnovne šole ni pridobilo izobrazbe, višje od nižje srednješolske ravni. Izboljšanje kakovosti izobraževalnega sistema bi tudi pomagalo preprečiti bodoče neravnotežje kvalifikacij na trgu dela, ki trenutno nakazuje možnost presežka nekvalificiranih delavcev in pomanjkanja kvalificiranih delavcev. Rast produktivnosti je bila posebej šibka v gradbenem sektorju in sektorju storitev. To velja zlasti za lokalne storitve, maloprodajni sektor, veleprodajo in osebne storitve, kjer lahko nizke stopnje konkurence v posameznih sektorjih, na primer visoke ovire za vstop na trg, vodijo do razporeditve virov, ki ni optimalna. Prostorska zakonodaja je stroga in v maloprodajnem sektorju omejuje možnosti za ekonomije obsega, ki povečujejo produktivnost. Zaradi ustrezne obravnave dejstva, da odprti postopki predstavljajo samo približno 25 % javnih naročil, je vlada sprožila strategijo, katere cilj je povečanje konkurence na področju javnih storitev s postopnim večanjem javnih naročil v občinah in regijah, ter za občine določila nov cilj, v skladu s katerim mora biti 31,5 % vseh naročil do leta 2015 izvedenih po odprtem postopku.

| (13) | Zadolženost gospodinjstev glede na BDP je najvišja v EU. Kopičenje ravni dolgov, ki ga je spodbudil razcvet nepremičninskega trga med letoma 2004 in 2007, ustvarja potencialna tveganja za gospodarstvo in finančno stabilnost. Čeprav ta tveganja zmanjšujejo značilnosti razvitega, s hipotekami zavarovanega trga obveznic na Danskem in na splošno trdna finančna situacija večine gospodinjstev (premoženje znatno presega obveznosti), so bili po prilagoditvi cen nepremičnin uvedeni le omejeni ukrepi za ublažitev njihovih procikličnih nihanj. |
| --- | --- |

(13)

Zadolženost gospodinjstev glede na BDP je najvišja v EU. Kopičenje ravni dolgov, ki ga je spodbudil razcvet nepremičninskega trga med letoma 2004 in 2007, ustvarja potencialna tveganja za gospodarstvo in finančno stabilnost. Čeprav ta tveganja zmanjšujejo značilnosti razvitega, s hipotekami zavarovanega trga obveznic na Danskem in na splošno trdna finančna situacija večine gospodinjstev (premoženje znatno presega obveznosti), so bili po prilagoditvi cen nepremičnin uvedeni le omejeni ukrepi za ublažitev njihovih procikličnih nihanj.

| (14) | Danska je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Da bi izboljšali fiskalno vzdržnost, je bil sprejet dogovor o okrepitvi kaznovalne zakonodaje v zvezi z nadzorom porabe na lokalni ravni, vlada pa namerava predložiti predlog zakona o zgornji meja odhodkov. Ukrepi za zaposlovanje so osredotočeni na spodbujanje zaposlenosti s podaljševanjem delovne dobe v okviru reforme pokojninskega sistema. Da bi spodbudili konkurenčnost, je sveženj o konkurenci s konkretnimi pobudami usmerjen predvsem na gradbeni sektor in sektor storitev. Poleg teh zavez se izvaja jamstvena shema, ki bo spodbudila zasebne rešitve za upravljanje bank v težavah in pomagala izboljšati finančno stabilnost. Navedeni ukrepi in zaveze zadevajo štiri področja pakta. Na splošno ukrepi sovpadajo s tistimi, ki so bili sprejeti na podlagi letnega pregleda rasti, da bi dosegli napredek glede ciljev strategije Evropa 2020, zlasti na področju zaposlovanja. Čeprav so bile številne napovedane zaveze že uvedene, bi bilo treba v bližnji prihodnosti izvesti pomembne ukrepe za izboljšanje in krepitev proračunske discipline (na lokalni ravni) ter za spodbujanje zaposlovanja. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih. |
| --- | --- |

(14)

Danska je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Da bi izboljšali fiskalno vzdržnost, je bil sprejet dogovor o okrepitvi kaznovalne zakonodaje v zvezi z nadzorom porabe na lokalni ravni, vlada pa namerava predložiti predlog zakona o zgornji meja odhodkov. Ukrepi za zaposlovanje so osredotočeni na spodbujanje zaposlenosti s podaljševanjem delovne dobe v okviru reforme pokojninskega sistema. Da bi spodbudili konkurenčnost, je sveženj o konkurenci s konkretnimi pobudami usmerjen predvsem na gradbeni sektor in sektor storitev. Poleg teh zavez se izvaja jamstvena shema, ki bo spodbudila zasebne rešitve za upravljanje bank v težavah in pomagala izboljšati finančno stabilnost. Navedeni ukrepi in zaveze zadevajo štiri področja pakta. Na splošno ukrepi sovpadajo s tistimi, ki so bili sprejeti na podlagi letnega pregleda rasti, da bi dosegli napredek glede ciljev strategije Evropa 2020, zlasti na področju zaposlovanja. Čeprav so bile številne napovedane zaveze že uvedene, bi bilo treba v bližnji prihodnosti izvesti pomembne ukrepe za izboljšanje in krepitev proračunske discipline (na lokalni ravni) ter za spodbujanje zaposlovanja. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

| (15) | Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform, vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega ekonomskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka na ravni EU k prihodnjim nacionalnim odločitvam je pri tem poleg njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem upoštevala tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da bi bilo treba v letu 2011 in naslednjih letih vztrajati pri neprekinjenih in ambicioznih naporih za fiskalno konsolidacijo. Treba bi bilo tudi storiti nadaljnje korake, da bi še povečali ponudbo delovne sile z zmanjševanjem zgodnjega upokojevanja in osredotočanjem na posebne skupine, izboljšali kakovost izobrazbe, okrepili konkurenco v ključnih sektorjih ter dodatno stabilizirali trg nepremičnin. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform, vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega ekonomskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka na ravni EU k prihodnjim nacionalnim odločitvam je pri tem poleg njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem upoštevala tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da bi bilo treba v letu 2011 in naslednjih letih vztrajati pri neprekinjenih in ambicioznih naporih za fiskalno konsolidacijo. Treba bi bilo tudi storiti nadaljnje korake, da bi še povečali ponudbo delovne sile z zmanjševanjem zgodnjega upokojevanja in osredotočanjem na posebne skupine, izboljšali kakovost izobrazbe, okrepili konkurenco v ključnih sektorjih ter dodatno stabilizirali trg nepremičnin.

| (16) | Glede na to oceno in ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 16. julija 2010 je Svet preučil posodobitev konvergenčnega programa Danske za leto 2011, njegovo mnenje (4) pa odraža zlasti priporočilo iz točke (1) spodaj. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Danske – |
| --- | --- |

(16)

Glede na to oceno in ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 16. julija 2010 je Svet preučil posodobitev konvergenčnega programa Danske za leto 2011, njegovo mnenje (4) pa odraža zlasti priporočilo iz točke (1) spodaj. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet preučil nacionalni program reform Danske –

PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2011–2012:

| 1. | izvede ukrepe za fiskalno konsolidacijo v letih 2011, 2012 in 2013 in zagotovi povprečni letni fiskalni napor 0,5 % BDP v letih 2011–2013, kot je bilo načrtovano, ter popravi čezmerni primanjkljaj do leta 2013 v skladu s priporočilom Sveta o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po tem zagotovi, kot je načrtovano, ustrezno prilagoditev za dosego srednjeročnih ciljev. Pospeši zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja, če se gospodarske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj. Okrepi nadzor nad odhodki s sprejetjem zavezujočih večletnih zgornjih mej porabe za lokalne, regionalne in nacionalno vlado, ki so skladne s skupnimi srednjeročnimi splošnimi proračunskimi cilji; |
| --- | --- |

1.

izvede ukrepe za fiskalno konsolidacijo v letih 2011, 2012 in 2013 in zagotovi povprečni letni fiskalni napor 0,5 % BDP v letih 2011–2013, kot je bilo načrtovano, ter popravi čezmerni primanjkljaj do leta 2013 v skladu s priporočilom Sveta o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po tem zagotovi, kot je načrtovano, ustrezno prilagoditev za dosego srednjeročnih ciljev. Pospeši zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja, če se gospodarske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj. Okrepi nadzor nad odhodki s sprejetjem zavezujočih večletnih zgornjih mej porabe za lokalne, regionalne in nacionalno vlado, ki so skladne s skupnimi srednjeročnimi splošnimi proračunskimi cilji;

| 2. | z namenom okrepitve zaposlenosti in vzdržnost javnih financ, sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi dolgotrajno večjo ponudbo delovne sile z izvajanjem nedavno sprejete pokojninske reforme o shemi za prostovoljno zgodnje upokojevanje, reformira invalidske pokojnine in bolje usmerja subvencionirane sheme zaposlovanja (sistem fleksibilne zaposlitve) na najbolj ranljive skupine; |
| --- | --- |

2.

z namenom okrepitve zaposlenosti in vzdržnost javnih financ, sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi dolgotrajno večjo ponudbo delovne sile z izvajanjem nedavno sprejete pokojninske reforme o shemi za prostovoljno zgodnje upokojevanje, reformira invalidske pokojnine in bolje usmerja subvencionirane sheme zaposlovanja (sistem fleksibilne zaposlitve) na najbolj ranljive skupine;

| 3. | pospeši izvajanje reform za izboljšanje kakovosti izobraževalnega sistema. Zmanjša stopnje osipa, zlasti v sektorju poklicnega izobraževanja, in zviša število razpoložljivih pripravniških mest; |
| --- | --- |

3.

pospeši izvajanje reform za izboljšanje kakovosti izobraževalnega sistema. Zmanjša stopnje osipa, zlasti v sektorju poklicnega izobraževanja, in zviša število razpoložljivih pripravniških mest;

| 4. | izvede korake za odpravo ovir za konkurenco, zlasti pri lokalnih storitvah in v maloprodajnem sektorju, s pregledom zakonodaje o rabi zemljišč ter večjo odprtostjo javnih naročil v občinah in regijah; |
| --- | --- |

4.

izvede korake za odpravo ovir za konkurenco, zlasti pri lokalnih storitvah in v maloprodajnem sektorju, s pregledom zakonodaje o rabi zemljišč ter večjo odprtostjo javnih naročil v občinah in regijah;

| 5. | sprejme, vzporedno s podporo potekajoči stabilizaciji trga nepremičnin po nedavni prilagoditvi cen, preventivne ukrepe za krepitev srednjeročne stabilnosti zadevnega trga in finančnega sistema, vključno s pregledom delovanja sistemov hipotek in davka na nepremičnine. |
| --- | --- |

5.

sprejme, vzporedno s podporo potekajoči stabilizaciji trga nepremičnin po nedavni prilagoditvi cen, preventivne ukrepe za krepitev srednjeročne stabilnosti zadevnega trga in finančnega sistema, vključno s pregledom delovanja sistemov hipotek in davka na nepremičnine.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Ohranjene za leto 2011 s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

2

(3)  Čeprav je opazno, da šolarji na Danskem začnejo izobraževanje kasneje kot v drugih državah članicah in tako pridobijo višjo srednješolsko diplomo šele po 24 letu starosti. V starostni skupini od 25 do 34 let je 85 % prebivalstva zaključilo vsaj višjo srednješolsko izobrazbo.

3

(4)  Predvideno v členu 9(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

4

---

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/5

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2011 ter mnenje Sveta o programu za stabilnost Estonije za obdobje 2011–2015

2011/C 213/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovalnja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovalnja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (6) | Estonija je 29. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. |
| --- | --- |

(6)

Estonija je 29. aprila 2011 predložila leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2015 in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

| (7) | Estonijo je svetovna finančna kriza še posebno močno prizadela, kar je še potenciralo preobrat domačega nepremičninskega in potrošniškega razcveta. Kumulativna izguba BDP je v obdobju 2008–2009 dosegla 19 %, stopnja brezposelnosti pa se je povečala skoraj za štirikrat in je leta 2010 znašala 16,8 %. Vendar pa si je gospodarstvo hitro opomoglo in rast realnega BDP naj bi se v naslednjih letih po pričakovanjih pospešila. K okrevanju je pripomogel zlasti izvoz, vendar pa je vse večje tudi domače povpraševanje, zlasti zaradi okrepitve naložb. Izboljšani obeti glede rasti so spodbudili trg dela. V zadnjem času se je precej povišala stopnja zaposlenosti, čeprav dolgotrajna brezposelnost ostaja visoka. Medtem ko se je inflacija v primerjavi s prejšnjim letom povišala, pa je pričakovati, da se bo unesla s spremembami svetovnih cen osnovnih proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Estonijo je svetovna finančna kriza še posebno močno prizadela, kar je še potenciralo preobrat domačega nepremičninskega in potrošniškega razcveta. Kumulativna izguba BDP je v obdobju 2008–2009 dosegla 19 %, stopnja brezposelnosti pa se je povečala skoraj za štirikrat in je leta 2010 znašala 16,8 %. Vendar pa si je gospodarstvo hitro opomoglo in rast realnega BDP naj bi se v naslednjih letih po pričakovanjih pospešila. K okrevanju je pripomogel zlasti izvoz, vendar pa je vse večje tudi domače povpraševanje, zlasti zaradi okrepitve naložb. Izboljšani obeti glede rasti so spodbudili trg dela. V zadnjem času se je precej povišala stopnja zaposlenosti, čeprav dolgotrajna brezposelnost ostaja visoka. Medtem ko se je inflacija v primerjavi s prejšnjim letom povišala, pa je pričakovati, da se bo unesla s spremembami svetovnih cen osnovnih proizvodov.

| (8) | Na podlagi ocene programa stabilnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, realističen. Srednjeročna proračunska strategija iz programa za stabilnost je namenjena doseganju srednjeročnega cilja, ki je opredeljen kot izravnan strukturni saldo, do leta 2013 in to stanje ohraniti do konca obdobja programa za stabilnost, da bi se v letu 2013 in po njem dosegli strukturni presežki. Nominalni proračunski položaj naj bi po napovedih do leta 2013 prešel v presežek, medtem ko je kratkoročno mogoče pričakovati, da se bo nominalni primanjkljaj nekoliko povečal zaradi enkratnega učinka okoljskih naložb v emisijske kupone. Javnofinančna prilagoditev, predvidena v programu za stabilnost, se zanaša na omejevanje rasti odhodkov javne porabe. V programu za stabilnost so navedene nekatere informacije glede ukrepov za doseganje ciljnega položaja, prejšnji uspeh pri doseganju fiskalnih ciljev pa manjša tveganje neizpolnjevanja zastavljenih ciljev v prihodnjih letih. Namen predvidenih reform je zlasti povečati učinkovitost na več področjih, kot so izobraževanje in aktivne politike trga dela. Tveganja za proračunske cilje se zato zdijo na splošno uravnotežena. Ne glede na to bo pomembno v prihodnje proračune vključiti ključne podrobnosti ukrepov za nadaljnje povečanje učinkovitosti javne porabe, kar bo tudi podprlo izvajanje programa za stabilnost. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi ocene programa stabilnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, realističen. Srednjeročna proračunska strategija iz programa za stabilnost je namenjena doseganju srednjeročnega cilja, ki je opredeljen kot izravnan strukturni saldo, do leta 2013 in to stanje ohraniti do konca obdobja programa za stabilnost, da bi se v letu 2013 in po njem dosegli strukturni presežki. Nominalni proračunski položaj naj bi po napovedih do leta 2013 prešel v presežek, medtem ko je kratkoročno mogoče pričakovati, da se bo nominalni primanjkljaj nekoliko povečal zaradi enkratnega učinka okoljskih naložb v emisijske kupone. Javnofinančna prilagoditev, predvidena v programu za stabilnost, se zanaša na omejevanje rasti odhodkov javne porabe. V programu za stabilnost so navedene nekatere informacije glede ukrepov za doseganje ciljnega položaja, prejšnji uspeh pri doseganju fiskalnih ciljev pa manjša tveganje neizpolnjevanja zastavljenih ciljev v prihodnjih letih. Namen predvidenih reform je zlasti povečati učinkovitost na več področjih, kot so izobraževanje in aktivne politike trga dela. Tveganja za proračunske cilje se zato zdijo na splošno uravnotežena. Ne glede na to bo pomembno v prihodnje proračune vključiti ključne podrobnosti ukrepov za nadaljnje povečanje učinkovitosti javne porabe, kar bo tudi podprlo izvajanje programa za stabilnost.

| (9) | Dolgoročna brezposelnost ostaja visoka in stopnja brezposelnosti se je po regijah sicer precej razlikovala, vendar se ni spreminjala. Čeprav se je financiranje aktivnih politik trga dela od leta 2009 precej povečalo, pa to v Estoniji ostaja med najnižjimi v EU, zaradi česar le majhen delež brezposelnih prejema aktivno podporo. Estonski trg dela je sorazmerno prožen, utrdil pa ga je tudi sklep o odlogu povišanja kritja prispevkov za zavarovanje za primer brezposelnosti do leta 2013, ki je bil sprejet v zakonodajnem svežnju o delovnem pravu. Kljub tej prožnosti ima Estonija sorazmerno visoko davčno obremenitev dela, kar bi lahko negativno vplivalo na ponudbo in povpraševanje dela. Ta problem je še zlasti pereč glede na visoko stopnjo brezposelnosti med mladimi in nizkokvalificiranimi delavci, ki so izpostavljeni nevarnosti, da zapadejo v revščino. Reforme, s katerimi naj bi se zmanjšali prispevki za socialno zavarovanje, sicer rešujejo prava vprašanja, vendar bi bilo treba hkrati z njimi okrepiti tudi proračunski položaj. Obstajajo možnosti za povečanje učinkovitosti z uvedbo strožjega preskušanja sredstev za boljše ciljno usmerjanje drugih prispevkov. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročna brezposelnost ostaja visoka in stopnja brezposelnosti se je po regijah sicer precej razlikovala, vendar se ni spreminjala. Čeprav se je financiranje aktivnih politik trga dela od leta 2009 precej povečalo, pa to v Estoniji ostaja med najnižjimi v EU, zaradi česar le majhen delež brezposelnih prejema aktivno podporo. Estonski trg dela je sorazmerno prožen, utrdil pa ga je tudi sklep o odlogu povišanja kritja prispevkov za zavarovanje za primer brezposelnosti do leta 2013, ki je bil sprejet v zakonodajnem svežnju o delovnem pravu. Kljub tej prožnosti ima Estonija sorazmerno visoko davčno obremenitev dela, kar bi lahko negativno vplivalo na ponudbo in povpraševanje dela. Ta problem je še zlasti pereč glede na visoko stopnjo brezposelnosti med mladimi in nizkokvalificiranimi delavci, ki so izpostavljeni nevarnosti, da zapadejo v revščino. Reforme, s katerimi naj bi se zmanjšali prispevki za socialno zavarovanje, sicer rešujejo prava vprašanja, vendar bi bilo treba hkrati z njimi okrepiti tudi proračunski položaj. Obstajajo možnosti za povečanje učinkovitosti z uvedbo strožjega preskušanja sredstev za boljše ciljno usmerjanje drugih prispevkov.

| (10) | Intenzivnost rabe virov v Estoniji je med najvišjimi v EU. To je delno rezultat proizvodne strukture s poudarkom na energetsko intenzivnih sektorjih in panogah. Drug dejavnik je nizka energetska učinkovitost na sektorski ravni. V svojem nacionalnem programu reform je Estonija navedla kot cilj 9-odstotni prihranek energije v letu 2016 v primerjavi s projekcijami (16 % do leta 2020 v nacionalnem programu reform). Poleg tega ni veliko informacij ne o tem, kako in kdaj naj bi se ukrepi izvedli, ne o pričakovanih rezultatih. Zato obstajajo še nadaljnje možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti. Verjetno je, da bi imelo povečanje energetske učinkovitosti pozitiven učinek na okolje in na zanesljivost preskrbe z energijo, prav tako pa bi tudi zmanjšalo inflacijske pritiske in izboljšalo stroškovno konkurenčnost. |
| --- | --- |

(10)

Intenzivnost rabe virov v Estoniji je med najvišjimi v EU. To je delno rezultat proizvodne strukture s poudarkom na energetsko intenzivnih sektorjih in panogah. Drug dejavnik je nizka energetska učinkovitost na sektorski ravni. V svojem nacionalnem programu reform je Estonija navedla kot cilj 9-odstotni prihranek energije v letu 2016 v primerjavi s projekcijami (16 % do leta 2020 v nacionalnem programu reform). Poleg tega ni veliko informacij ne o tem, kako in kdaj naj bi se ukrepi izvedli, ne o pričakovanih rezultatih. Zato obstajajo še nadaljnje možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti. Verjetno je, da bi imelo povečanje energetske učinkovitosti pozitiven učinek na okolje in na zanesljivost preskrbe z energijo, prav tako pa bi tudi zmanjšalo inflacijske pritiske in izboljšalo stroškovno konkurenčnost.

| (11) | Ne glede na splošno visok delež prebivalcev s terciarno izobrazbo bi lahko nadaljnja reforma izobraževalnega sistema na vseh ravneh prispevala k odpravljanju pomanjkanja znanj in spretnosti, reševanju vprašanja velikega števila šol in izobraževalnih ustanov v terciarnem izobraževanju ter izboljšanju pomanjkljivega poudarka na strokovni izobrazbi, zaradi česar je v državi visok delež prebivalcev brez poklicnih kvalifikacij. Glede na trenutno demografsko gibanje je izboljšanje kakovosti človeškega kapitala pomembno za srednjeročno povečanje potencialne rasti. Osredotočanj terciarnega izobraževanja na področja, ki so ključnega pomena za gospodarstvo (npr. tehniške vede), bi lahko še posebej pomagalo pri sedanjem preusmerjanju k menjalnim sektorjem. Izvedba reforme izobraževanja bi pripomogla tudi k povečanju učinkovitosti javnega sektorja, saj je trenutni sistem upravljanja izobraževanja na lokalni ravni preveč razdrobljen, kar povzroča neučinkovito subvencioniranje in nizko kakovost storitev. |
| --- | --- |

(11)

Ne glede na splošno visok delež prebivalcev s terciarno izobrazbo bi lahko nadaljnja reforma izobraževalnega sistema na vseh ravneh prispevala k odpravljanju pomanjkanja znanj in spretnosti, reševanju vprašanja velikega števila šol in izobraževalnih ustanov v terciarnem izobraževanju ter izboljšanju pomanjkljivega poudarka na strokovni izobrazbi, zaradi česar je v državi visok delež prebivalcev brez poklicnih kvalifikacij. Glede na trenutno demografsko gibanje je izboljšanje kakovosti človeškega kapitala pomembno za srednjeročno povečanje potencialne rasti. Osredotočanj terciarnega izobraževanja na področja, ki so ključnega pomena za gospodarstvo (npr. tehniške vede), bi lahko še posebej pomagalo pri sedanjem preusmerjanju k menjalnim sektorjem. Izvedba reforme izobraževanja bi pripomogla tudi k povečanju učinkovitosti javnega sektorja, saj je trenutni sistem upravljanja izobraževanja na lokalni ravni preveč razdrobljen, kar povzroča neučinkovito subvencioniranje in nizko kakovost storitev.

| (12) | Estonija je v okviru pakta za euro plus sprejela več zavez. Med njimi so ukrepi na področjih vzdržnosti javnih financ, zaposlenosti in konkurenčnosti. Na fiskalnem področju pakt državo zavezuje k doseganju uravnoteženega proračunskega salda do leta 2013 in presežka v letu 2014, vključitvi zahteve po uravnoteženosti proračuna javnega sektorja v temeljni zakon o državnem proračunu ter k začetku izvajanja reforme posebnih pokojninskih shem. Predvidene so tudi nekatere davčne spodbude za podpiranje zaposlovanja. Na področju konkurenčnosti se ukrepi osredotočajo na inovacije, višješolsko izobraževanje in reformo javnih služb. Zaveze iz pakta odražajo načrt, predstavljen v nacionalnem programu reform. Te cilje bi bilo treba podpreti z nadaljnjimi ukrepi za okrepitev politik trga dela ter za izboljšanje učinkovitosti rabe virov in ureditev energetskega trga. Zaveze v okviru pakta za euro plus so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih. |
| --- | --- |

(12)

Estonija je v okviru pakta za euro plus sprejela več zavez. Med njimi so ukrepi na področjih vzdržnosti javnih financ, zaposlenosti in konkurenčnosti. Na fiskalnem področju pakt državo zavezuje k doseganju uravnoteženega proračunskega salda do leta 2013 in presežka v letu 2014, vključitvi zahteve po uravnoteženosti proračuna javnega sektorja v temeljni zakon o državnem proračunu ter k začetku izvajanja reforme posebnih pokojninskih shem. Predvidene so tudi nekatere davčne spodbude za podpiranje zaposlovanja. Na področju konkurenčnosti se ukrepi osredotočajo na inovacije, višješolsko izobraževanje in reformo javnih služb. Zaveze iz pakta odražajo načrt, predstavljen v nacionalnem programu reform. Te cilje bi bilo treba podpreti z nadaljnjimi ukrepi za okrepitev politik trga dela ter za izboljšanje učinkovitosti rabe virov in ureditev energetskega trga. Zaveze v okviru pakta za euro plus so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

| (13) | Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter zaveze pakta za euro plus. Glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU in v prihodnje nacionalne odločitve vključiti prispevek na ravni EU Komisija v oceni ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Meni, da čeprav bi bilo treba ukrepe za doseganje ciljnega proračunskega položaja podrobno določiti v prihodnjih proračunih, dosedanji uspeh Estonije pri doseganju fiskalnih ciljev manjša tveganje neizpolnjevanja zastavljenih ciljev. Nadaljnje ukrepanje bi bilo potrebno tudi za utrditev politik trga dela in zagotovitev večjih spodbud za delo ter okrepitev človeškega kapitala z obsežno reformo izobraževalnega sistema, poleg tega pa bi bilo treba zagotoviti učinkovitejšo rabo virov in urediti energetski trg. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter zaveze pakta za euro plus. Glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU in v prihodnje nacionalne odločitve vključiti prispevek na ravni EU Komisija v oceni ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Meni, da čeprav bi bilo treba ukrepe za doseganje ciljnega proračunskega položaja podrobno določiti v prihodnjih proračunih, dosedanji uspeh Estonije pri doseganju fiskalnih ciljev manjša tveganje neizpolnjevanja zastavljenih ciljev. Nadaljnje ukrepanje bi bilo potrebno tudi za utrditev politik trga dela in zagotovitev večjih spodbud za delo ter okrepitev človeškega kapitala z obsežno reformo izobraževalnega sistema, poleg tega pa bi bilo treba zagotoviti učinkovitejšo rabo virov in urediti energetski trg.

| (14) | Svet je na podlagi te ocene proučil program za stabilnost Estonije za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti izraženo v priporočilu v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Estonije – |
| --- | --- |

(14)

Svet je na podlagi te ocene proučil program za stabilnost Estonije za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti izraženo v priporočilu v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Estonije –

PRIPOROČA, da Estonija v obdobju 2011–2012:

| 1. | Doseže strukturni presežek najpozneje do leta 2013, pri čemer naj omeji primanjkljaj v letu 2012 na največ 2,1 % BDP, hkrati pa pozorno nadzira odhodke in poveča učinkovitost javne porabe; |
| --- | --- |

1.

Doseže strukturni presežek najpozneje do leta 2013, pri čemer naj omeji primanjkljaj v letu 2012 na največ 2,1 % BDP, hkrati pa pozorno nadzira odhodke in poveča učinkovitost javne porabe;

| 2. | Sprejme ukrepe za podporo povpraševanja po delovni sili in za zmanjšanje tveganja revščine z zmanjšanjem obremenitve z davki in prispevki za socialno varnost na proračunsko nevtralen način ter s povečanjem učinkovitosti aktivnih politik trga dela, vključno z usmerjanjem ukrepov na mlade in dolgotrajno brezposelne osebe, zlasti na območjih višje stopnje brezposelnosti; |
| --- | --- |

2.

Sprejme ukrepe za podporo povpraševanja po delovni sili in za zmanjšanje tveganja revščine z zmanjšanjem obremenitve z davki in prispevki za socialno varnost na proračunsko nevtralen način ter s povečanjem učinkovitosti aktivnih politik trga dela, vključno z usmerjanjem ukrepov na mlade in dolgotrajno brezposelne osebe, zlasti na območjih višje stopnje brezposelnosti;

| 3. | Zagotovi izvajanje načrtovanih spodbud za zmanjšanje energetske intenzivnosti in izboljšanje energetske učinkovitosti gospodarstva, zlasti kar zadeva sektorja gradnje in prometa, med drugim tudi z zagotavljanjem boljšega delovanja trga; |
| --- | --- |

3.

Zagotovi izvajanje načrtovanih spodbud za zmanjšanje energetske intenzivnosti in izboljšanje energetske učinkovitosti gospodarstva, zlasti kar zadeva sektorja gradnje in prometa, med drugim tudi z zagotavljanjem boljšega delovanja trga;

| 4. | Pri uveljavljanju reforme izobraževalnega sistema, da prednost ukrepom, s katerimi se bo izboljšal dostop do predšolske izobrazbe in s katerim se bo povečala kvaliteta in možnosti. Ciljno izobraževanje se bolj približa potrebam trga dela in ustvari priložnosti za nizkokvalificirane delavce, da se udeležijo vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

4.

Pri uveljavljanju reforme izobraževalnega sistema, da prednost ukrepom, s katerimi se bo izboljšal dostop do predšolske izobrazbe in s katerim se bo povečala kvaliteta in možnosti. Ciljno izobraževanje se bolj približa potrebam trga dela in ustvari priložnosti za nizkokvalificirane delavce, da se udeležijo vseživljenjskega učenja.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

2

(3)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

3

---

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/8

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2011 ter mnenje Sveta o posodobljenem programu za stabilnost Francije za obdobje 2011–2014

2011/C 213/03

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (5) | Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform.

| (6) | Francija je 3. maja 2011 leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2014, in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. |
| --- | --- |

(6)

Francija je 3. maja 2011 leta 2011 posodobljeno različico programa za stabilnost za obdobje 2011–2014, in nacionalni program reform za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

| (7) | Francijo je z zmanjšanjem BDP za 2,7 % v letu 2009 gospodarska in finančna kriza razmeroma manj prizadela kot ostale države članice, delno zaradi znatnih gospodarskih stabilizatorjev in razmeroma nizke stopnje odprtosti njenega gospodarstva, ki so v določeni meri zmanjšali vpliv padca svetovne trgovine na to državo. Tudi bančni sektor se je izkazal za odpornega. V letu 2010 si je gospodarstvo opomoglo in splošna rast BDP je znašala 1,5 %. Vendar je gospodarska kriza znatno vplivala na javne finance Francije. Zaradi avtomatskih stabilizatorjev in diskrecijskih fiskalnih spodbud se je javnofinančni primanjkljaj povečal s 3,3 % BDP leta 2008 na 7,5 % BDP leta 2009. Podobno je kriza poslabšala nezadostno uporabo delovne sile in strukturne pomanjkljivosti francoskega trga dela, na katerem je bila stopnja brezposelnosti razmeroma visoka, saj je leta 2010 znašala 9,7 %. Poleg tega se je trgovinska bilanca blaga v zadnjem desetletju postopno slabšala, kar kaže na izzive, s katerimi se soočajo francoska podjetja v zvezi s stroškovno in necenovno konkurenčnostjo. |
| --- | --- |

(7)

Francijo je z zmanjšanjem BDP za 2,7 % v letu 2009 gospodarska in finančna kriza razmeroma manj prizadela kot ostale države članice, delno zaradi znatnih gospodarskih stabilizatorjev in razmeroma nizke stopnje odprtosti njenega gospodarstva, ki so v določeni meri zmanjšali vpliv padca svetovne trgovine na to državo. Tudi bančni sektor se je izkazal za odpornega. V letu 2010 si je gospodarstvo opomoglo in splošna rast BDP je znašala 1,5 %. Vendar je gospodarska kriza znatno vplivala na javne finance Francije. Zaradi avtomatskih stabilizatorjev in diskrecijskih fiskalnih spodbud se je javnofinančni primanjkljaj povečal s 3,3 % BDP leta 2008 na 7,5 % BDP leta 2009. Podobno je kriza poslabšala nezadostno uporabo delovne sile in strukturne pomanjkljivosti francoskega trga dela, na katerem je bila stopnja brezposelnosti razmeroma visoka, saj je leta 2010 znašala 9,7 %. Poleg tega se je trgovinska bilanca blaga v zadnjem desetletju postopno slabšala, kar kaže na izzive, s katerimi se soočajo francoska podjetja v zvezi s stroškovno in necenovno konkurenčnostjo.

| (8) | Na podlagi ocene posodobljenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, preveč ugoden, predvsem ker pričakovane stopnje rasti ostajajo višje od napovedi rasti v poznejših letih. Po primanjkljaju, ki je bil s 7 % BDP v letu 2010 boljši od pričakovanega, program za stabilnost načrtuje njegovo znižanje na 3 % v letu 2013, tj. do roka, ki ga je Svet določil za odpravo čezmernega primanjkljaja, in nato nadaljevanje konsolidacije. Po tem, ko je dolg v letu 2010 znašal 82 % BDP, naj bi se delež dolga do leta 2012 povečal (86 %), nato pa se bo nekoliko zmanjšal. Potek prilagoditve primanjkljaja in dolga je odvisen od negativnih tveganj, ki vključujejo možnost, da bi se makroekonomski scenarij lahko izkazal za manj ugodnega, pomanjkanje natančne določitve ukrepov za dosego ciljev od leta 2012 dalje in dejstvo, da cilji v preteklosti pogosto niso bili doseženi ne glede na rezultat iz leta 2010, ki je bil biljši od pričakovanega. Zato brez nadaljnjih ukrepov ni mogoče zagotoviti odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2013. Srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu do konca obdobja programa za stabilnost verjetno ne bo dosežen. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju 2010–2013 na podlagi gibanja (preračunanega) strukturnega salda je nekoliko pod ravnjo, ki se je zahtevala v priporočilu Sveta z dne 2. decembra 2009 (nad 1 % BDP). |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi ocene posodobljenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, preveč ugoden, predvsem ker pričakovane stopnje rasti ostajajo višje od napovedi rasti v poznejših letih. Po primanjkljaju, ki je bil s 7 % BDP v letu 2010 boljši od pričakovanega, program za stabilnost načrtuje njegovo znižanje na 3 % v letu 2013, tj. do roka, ki ga je Svet določil za odpravo čezmernega primanjkljaja, in nato nadaljevanje konsolidacije. Po tem, ko je dolg v letu 2010 znašal 82 % BDP, naj bi se delež dolga do leta 2012 povečal (86 %), nato pa se bo nekoliko zmanjšal. Potek prilagoditve primanjkljaja in dolga je odvisen od negativnih tveganj, ki vključujejo možnost, da bi se makroekonomski scenarij lahko izkazal za manj ugodnega, pomanjkanje natančne določitve ukrepov za dosego ciljev od leta 2012 dalje in dejstvo, da cilji v preteklosti pogosto niso bili doseženi ne glede na rezultat iz leta 2010, ki je bil biljši od pričakovanega. Zato brez nadaljnjih ukrepov ni mogoče zagotoviti odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2013. Srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu do konca obdobja programa za stabilnost verjetno ne bo dosežen. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju 2010–2013 na podlagi gibanja (preračunanega) strukturnega salda je nekoliko pod ravnjo, ki se je zahtevala v priporočilu Sveta z dne 2. decembra 2009 (nad 1 % BDP).

| (9) | Izvedba fiskalne konsolidacije ostaja glavni izziv. Izogibanje odstopanjem na strani odhodkov z okrepljenim fiskalnim naporom na podlagi v celoti opredeljenih ukrepov je ključnega pomena za ponovno vzpostavitev vzdržnega fiskalnega položaja, zlasti, ker cilj za leto 2013 ne predvideva nobene varnostne rezerve do praga 3 % BDP. Poleg tega bi bilo primerno vse izredne prihodke uporabiti za pospešitev zmanjšanja primanjkljaja in dolga, kakor je določeno v Zakonu o večletnem planiranju javnih financ za obdobje 2011–2014. Na podlagi zadnje ocene Komisije so tveganja v zvezi z srednjeročno vzdržnostjo javnih financ srednja. Za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ je Francija v letu 2010 sprejela novo pokojninsko reformo. Načrtovani ukrepi, vključno s postopnim zvišanjem minimalne upokojitvene starosti s 60 na 62 let in zakonsko določene upokojitvene starosti s 65 na 67 let, ter postopnim opuščanjem shem zgodnjega upokojevanja, bi morali vplivati na nizko stopnjo zaposlenosti starejših delavcev. Poleg tega se pričakuje, da bo pokojninski sistem do leta 2018 uravnotežen. Nato se bo verjetno pojavil primanjkljaj, razen če ne bodo sprejeti nadaljnji ukrepi. Zadnja pokojninska reforma je ustvarila tudi nov javni organ, tj. „Comité de pilotage des régimes de retraite“, ki je odgovoren za predložitev letne ocene proračunskega stanja pokojninskih računov in sprejetje korektivnih ukrepov, če obstaja verjetnost poslabšanja. |
| --- | --- |

(9)

Izvedba fiskalne konsolidacije ostaja glavni izziv. Izogibanje odstopanjem na strani odhodkov z okrepljenim fiskalnim naporom na podlagi v celoti opredeljenih ukrepov je ključnega pomena za ponovno vzpostavitev vzdržnega fiskalnega položaja, zlasti, ker cilj za leto 2013 ne predvideva nobene varnostne rezerve do praga 3 % BDP. Poleg tega bi bilo primerno vse izredne prihodke uporabiti za pospešitev zmanjšanja primanjkljaja in dolga, kakor je določeno v Zakonu o večletnem planiranju javnih financ za obdobje 2011–2014. Na podlagi zadnje ocene Komisije so tveganja v zvezi z srednjeročno vzdržnostjo javnih financ srednja. Za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ je Francija v letu 2010 sprejela novo pokojninsko reformo. Načrtovani ukrepi, vključno s postopnim zvišanjem minimalne upokojitvene starosti s 60 na 62 let in zakonsko določene upokojitvene starosti s 65 na 67 let, ter postopnim opuščanjem shem zgodnjega upokojevanja, bi morali vplivati na nizko stopnjo zaposlenosti starejših delavcev. Poleg tega se pričakuje, da bo pokojninski sistem do leta 2018 uravnotežen. Nato se bo verjetno pojavil primanjkljaj, razen če ne bodo sprejeti nadaljnji ukrepi. Zadnja pokojninska reforma je ustvarila tudi nov javni organ, tj. „Comité de pilotage des régimes de retraite“, ki je odgovoren za predložitev letne ocene proračunskega stanja pokojninskih računov in sprejetje korektivnih ukrepov, če obstaja verjetnost poslabšanja.

| (10) | Veljavna zakonodaja o varnosti zaposlitve je še vedno prestroga: pogoji za odpuščanje zaradi gospodarskih razlogov niso pravno urejeni. Na trgu dela to povzroča, da delavci s pogodbami o zaposlitvi za nedoločen čas (večina zaposlenih) uživajo določeno stopnjo varnosti, delavci s pogodbami o zaposlitvi za določen čas (večina pritoka na trg dela) pa so izpostavljeni negotovosti. Delež pogodb za določen čas je tako znatno večji pri mladih delavcih, prehodov z njih na pogodbe za nedoločen čas pa je malo. Ta segmentacija velja tudi za dostop do poklicnega usposabljanja. Posledično so v zvezi s temi značilne pogoste menjave in omejena akumulacija človeškega kapitala. Mladi in manj kvalificirani delavci so tako izpostavljeni nesorazmernim tveganjem na trgu dela. Cilja zakona o obnovitvi socilanega dialoga in zakona o modernizaciji trga dela iz leta 2008 sta bila modernizacija socialnega dialoga in reševanje problema dvojnosti trga dela. Zakon o modernizaciji trga dela je uvedel nov postopek za prenehanje stalnih pogodb o zaposlitvi z medsebojnim sporazumom („rupture conventionnell“), ki se ga zdaj uporablja vedno več. |
| --- | --- |

(10)

Veljavna zakonodaja o varnosti zaposlitve je še vedno prestroga: pogoji za odpuščanje zaradi gospodarskih razlogov niso pravno urejeni. Na trgu dela to povzroča, da delavci s pogodbami o zaposlitvi za nedoločen čas (večina zaposlenih) uživajo določeno stopnjo varnosti, delavci s pogodbami o zaposlitvi za določen čas (večina pritoka na trg dela) pa so izpostavljeni negotovosti. Delež pogodb za določen čas je tako znatno večji pri mladih delavcih, prehodov z njih na pogodbe za nedoločen čas pa je malo. Ta segmentacija velja tudi za dostop do poklicnega usposabljanja. Posledično so v zvezi s temi značilne pogoste menjave in omejena akumulacija človeškega kapitala. Mladi in manj kvalificirani delavci so tako izpostavljeni nesorazmernim tveganjem na trgu dela. Cilja zakona o obnovitvi socilanega dialoga in zakona o modernizaciji trga dela iz leta 2008 sta bila modernizacija socialnega dialoga in reševanje problema dvojnosti trga dela. Zakon o modernizaciji trga dela je uvedel nov postopek za prenehanje stalnih pogodb o zaposlitvi z medsebojnim sporazumom („rupture conventionnell“), ki se ga zdaj uporablja vedno več.

| (11) | Stopnja brezposelnosti v Franciji je bila v letu 2010 nekoliko nad povprečjem EU in dolgotrajna brezposelnost se povečuje (3,9 % leta 2010 v primerjavi z 2,9 % leta 2008). V tem okviru bi morale imeti javne službe za zaposlovanje pomembno vlogo pri podpiranju brezposelnih pri iskanju zaposlitve. V Franciji je nova javna služba za zaposlovanje, ki deluje po načelu „vse na enem mestu“, Pôle Emploi zaenkrat pokazala mešane rezultate. V obdobju 2009–2010 je bil njen glavni cilj osredotočen predvsem na združevanje dveh predhodno obstoječih upravnih organov. Rezultati zunanjega izvajanja storitev posredovanja zaposlitve so glede doseganja ciljev vrnitve na delo, ki jih je določil Pôle Emploi, zaenkrat mešani. Hkrati so viri Pôle Emploi, ki so namenjeni individualizirani podpori iskalcem zaposlitve, še vedno premalo razviti (71 ekvivalentov polne zaposlitve na 10 000 brezposelnih, kar je precej pod ravnmi, zabeleženimi v nekaterih primerljivih državah). |
| --- | --- |

(11)

Stopnja brezposelnosti v Franciji je bila v letu 2010 nekoliko nad povprečjem EU in dolgotrajna brezposelnost se povečuje (3,9 % leta 2010 v primerjavi z 2,9 % leta 2008). V tem okviru bi morale imeti javne službe za zaposlovanje pomembno vlogo pri podpiranju brezposelnih pri iskanju zaposlitve. V Franciji je nova javna služba za zaposlovanje, ki deluje po načelu „vse na enem mestu“, Pôle Emploi zaenkrat pokazala mešane rezultate. V obdobju 2009–2010 je bil njen glavni cilj osredotočen predvsem na združevanje dveh predhodno obstoječih upravnih organov. Rezultati zunanjega izvajanja storitev posredovanja zaposlitve so glede doseganja ciljev vrnitve na delo, ki jih je določil Pôle Emploi, zaenkrat mešani. Hkrati so viri Pôle Emploi, ki so namenjeni individualizirani podpori iskalcem zaposlitve, še vedno premalo razviti (71 ekvivalentov polne zaposlitve na 10 000 brezposelnih, kar je precej pod ravnmi, zabeleženimi v nekaterih primerljivih državah).

| (12) | Francoski primanjkljaj tekočega računa se je v zadnjem desetletju postopno slabšal, kar kaže na poslabšanje trgovinske bilance blaga, ki je delno posledica zmanjšanja konkurenčnosti na področju stroškov dela po ponovni uvedbi enotne minimalne plače v obdobju 2003–2005 (posledica predhodne reforme 35-urnega delovnega tedna je bilo pet različnih minimalnih ravni). Postopek indeksacije je bil nekoliko izboljšan (ustanovitev svetovalne komisije neodvisnih strokovnjakov, odprava diskrecijskih zvišanj), kar je povzročilo zmernost pri višanju minimalne plače. Posledično se je delež zaposlenih, ki prejemajo minimalno plačo, znatno zmanjšal, kar je omogočilo boljše razlikovanje med plačami. Vendar je francoska minimalna plača še vedno med najvišjimi v EU glede na povprečno plačo, čeprav je davčna obremenitev zaradi znižanja prispevkov delodajalcev za socialno varnost precej nižja kot pri povprečni plači. |
| --- | --- |

(12)

Francoski primanjkljaj tekočega računa se je v zadnjem desetletju postopno slabšal, kar kaže na poslabšanje trgovinske bilance blaga, ki je delno posledica zmanjšanja konkurenčnosti na področju stroškov dela po ponovni uvedbi enotne minimalne plače v obdobju 2003–2005 (posledica predhodne reforme 35-urnega delovnega tedna je bilo pet različnih minimalnih ravni). Postopek indeksacije je bil nekoliko izboljšan (ustanovitev svetovalne komisije neodvisnih strokovnjakov, odprava diskrecijskih zvišanj), kar je povzročilo zmernost pri višanju minimalne plače. Posledično se je delež zaposlenih, ki prejemajo minimalno plačo, znatno zmanjšal, kar je omogočilo boljše razlikovanje med plačami. Vendar je francoska minimalna plača še vedno med najvišjimi v EU glede na povprečno plačo, čeprav je davčna obremenitev zaradi znižanja prispevkov delodajalcev za socialno varnost precej nižja kot pri povprečni plači.

| (13) | V Franciji so davki na delo in prispevki za socialno varnost med najvišjimi v EU, medtem ko ostaja davek na potrošnjo razmeroma nizek. Poleg tega so tudi prihodki iz okoljskega davka kot delež BDP precej pod povprečjem EU. Uravnoteženje davčnega sistema s prenosom obdavčenja z dela na potrošnjo in okolje bo verjetno ugodno vplivalo tako na delovna mesta kot tudi na okoljske cilje. |
| --- | --- |

(13)

V Franciji so davki na delo in prispevki za socialno varnost med najvišjimi v EU, medtem ko ostaja davek na potrošnjo razmeroma nizek. Poleg tega so tudi prihodki iz okoljskega davka kot delež BDP precej pod povprečjem EU. Uravnoteženje davčnega sistema s prenosom obdavčenja z dela na potrošnjo in okolje bo verjetno ugodno vplivalo tako na delovna mesta kot tudi na okoljske cilje.

| (14) | Davčne olajšave in olajšave na področju socialne varnosti (vključno z „niches fiscales“) so v Franciji zelo visoke (približno 11 % BDP) in ogrožajo konsolidacijo javnih financ. Poleg tega zahtevata razumevanje ter izkoriščanje prednosti sistema od podjetij in gospodinjstev naložbe v obsežno strokovno znanje. Čeprav se davčni odhodki uporabljajo za izvajanje določene gospodarske politike, dosedaj še ni bilo sistematične ocene o tem, ali so uspeli uresničiti zastavljene cilje, čeprav je v skladu z Večletnim zakonom o načrtovanju javnih financ za obdobje 2009–2012 v letu 2011 predviden pregled. Njihova nadomestljivost z javnimi odhodki je francoskim organom v preteklosti omogočila, da so uradno izpolnili obstoječa pravila o porabi, čeprav njihova zamenjava v skladu s členom 9 Večletnega zakona o načrtovanju javnih financ za obdobje 2011–2014 ni več mogoča. Francoski organi predvidevajo zmanjšanje proračunskih stroškov za davčne odhodke (ki je delno povezano z zmanjšanjem njihovega števila) za približno 0,75 % BDP v obdobju 2011–2013. Vendar natančni davčni odhodki, ki naj bi se odpravili, za obdobje po letu 2012 še niso določeni. |
| --- | --- |

(14)

Davčne olajšave in olajšave na področju socialne varnosti (vključno z „niches fiscales“) so v Franciji zelo visoke (približno 11 % BDP) in ogrožajo konsolidacijo javnih financ. Poleg tega zahtevata razumevanje ter izkoriščanje prednosti sistema od podjetij in gospodinjstev naložbe v obsežno strokovno znanje. Čeprav se davčni odhodki uporabljajo za izvajanje določene gospodarske politike, dosedaj še ni bilo sistematične ocene o tem, ali so uspeli uresničiti zastavljene cilje, čeprav je v skladu z Večletnim zakonom o načrtovanju javnih financ za obdobje 2009–2012 v letu 2011 predviden pregled. Njihova nadomestljivost z javnimi odhodki je francoskim organom v preteklosti omogočila, da so uradno izpolnili obstoječa pravila o porabi, čeprav njihova zamenjava v skladu s členom 9 Večletnega zakona o načrtovanju javnih financ za obdobje 2011–2014 ni več mogoča. Francoski organi predvidevajo zmanjšanje proračunskih stroškov za davčne odhodke (ki je delno povezano z zmanjšanjem njihovega števila) za približno 0,75 % BDP v obdobju 2011–2013. Vendar natančni davčni odhodki, ki naj bi se odpravili, za obdobje po letu 2012 še niso določeni.

| (15) | Konkurenčnost v maloprodajnem sektorju še vedno ovirajo upravne omejitve pri odpiranju velikih trgovin na drobno in prepoved preprodaje pod ceno. V sektorju storitev še vedno obstajajo ovire za konkurenco pri številnih reguliranih poklicih, ki bi se lahko obravnavale s pregledom pogojev vstopa ali s postopno odpravo nekaterih kvot (numerus clausus) in izključnih pravic, ki jih imajo ti poklici. |
| --- | --- |

(15)

Konkurenčnost v maloprodajnem sektorju še vedno ovirajo upravne omejitve pri odpiranju velikih trgovin na drobno in prepoved preprodaje pod ceno. V sektorju storitev še vedno obstajajo ovire za konkurenco pri številnih reguliranih poklicih, ki bi se lahko obravnavale s pregledom pogojev vstopa ali s postopno odpravo nekaterih kvot (numerus clausus) in izključnih pravic, ki jih imajo ti poklici.

| (16) | Francija je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Kar zadeva fiskalno področje, se je Francija zavezala, da bo čim prej izvedla pokojninsko reformo iz leta 2010. Da bi okrepila fiskalno vzdržnost, bo Francija tudi spremenila svojo ustavo in vanjo vključila zavezujoče večletno proračunsko načrtovanje. Da bi se povečala udeležba na trgu dela, se obravnavajo različni ukrepi za izboljšanje aktivnih politik na trgu dela (npr. pripravništva za lajšanje prehoda mladih delavcev iz šole na delovno mesto, dodatne ustanove za varstvo otrok do leta 2012, da bi se izboljšale zaposlitvene možnosti žensk, izboljšanje storitev, ki jih javne službe za zaposlovanje nudijo iskalcem zaposlitve). Ukrepi konkurenčnosti so osredotočeni na izboljšanje sistema visokošolskega izobraževanja, spodbujanje raziskav in razvoja ter inovacij („investissements d'avenir“) kot tudi zmanjšanje upravnega bremena z izvajanjem obsežnega programa za poenostavitev upravnih postopkov. Te zaveze se nanašajo na tri od štirih področij pakta, pri čemer ne zadevajo finančnega sektorja. Čeprav so sprejete na področjih, ki predstavljajo največji izziv, številne med njimi (zlasti tiste, ki zadevajo fiskalno upravljanje ali podporo visokošolskemu izobraževanju ter raziskavam in razvoju) potrjujejo obstoječe javne politike/reforme. Zdi se, da program reform ni povsem v skladu z obsegom makroekonomskih izzivov na trgu dela ali v poslovnem okolju. Poleg tega je predvidena ustavna reforma politično negotova. Navedene zaveze na podlagi pakta „euro plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih. |
| --- | --- |

(16)

Francija je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Kar zadeva fiskalno področje, se je Francija zavezala, da bo čim prej izvedla pokojninsko reformo iz leta 2010. Da bi okrepila fiskalno vzdržnost, bo Francija tudi spremenila svojo ustavo in vanjo vključila zavezujoče večletno proračunsko načrtovanje. Da bi se povečala udeležba na trgu dela, se obravnavajo različni ukrepi za izboljšanje aktivnih politik na trgu dela (npr. pripravništva za lajšanje prehoda mladih delavcev iz šole na delovno mesto, dodatne ustanove za varstvo otrok do leta 2012, da bi se izboljšale zaposlitvene možnosti žensk, izboljšanje storitev, ki jih javne službe za zaposlovanje nudijo iskalcem zaposlitve). Ukrepi konkurenčnosti so osredotočeni na izboljšanje sistema visokošolskega izobraževanja, spodbujanje raziskav in razvoja ter inovacij („investissements d'avenir“) kot tudi zmanjšanje upravnega bremena z izvajanjem obsežnega programa za poenostavitev upravnih postopkov. Te zaveze se nanašajo na tri od štirih področij pakta, pri čemer ne zadevajo finančnega sektorja. Čeprav so sprejete na področjih, ki predstavljajo največji izziv, številne med njimi (zlasti tiste, ki zadevajo fiskalno upravljanje ali podporo visokošolskemu izobraževanju ter raziskavam in razvoju) potrjujejo obstoječe javne politike/reforme. Zdi se, da program reform ni povsem v skladu z obsegom makroekonomskih izzivov na trgu dela ali v poslovnem okolju. Poleg tega je predvidena ustavna reforma politično negotova. Navedene zaveze na podlagi pakta „euro plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

| (17) | Komisija je ocenila program za stabilnosti in nacionalni program reform ter zaveze pakta „euro plus“, ki jih je predložila Francija. Pri tem ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Franciji, ampak tudi njihovo usklajenost s pravili in navodili EU, in sicer glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka na ravni EU v prihodnjih nacionalnih odločitvah. V zvezi s tem Komisija meni, da je treba podrobneje določiti strategijo fiskalne konsolidacije, zlasti za leto 2012 in pozneje, da bi se zagotovila odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2013 in bi se dolg zmanjšal. Morebitni izredni prihodki bi se morali uporabiti za pospešitev zmanjšanja primanjkljaja in dolga, kakor je določeno v Večletnem zakonu o načrtovanju javnih financ za obdobje 2011–2014. Prenos davkov z dela na okolje in potrošnjo ter racionalizacija davčnih odhodkov bi spodbudila fiskalne in okoljske cilje ter izboljšala poslovno okolje. Nadaljnji ukrepi v obdobju 2011–2012 bi morali biti osredotočeni na prilagoditev zakonodaje za zaščito delovnih mest, da bi se zmanjšala dvojnost trga dela, in na krepitev javnih služb za zaposlovanje, da bi nudile celovito podporo iskalcem zaposlitve. Nadaljevati bi bilo treba z izvajanjem obstoječe politike zmerne minimalne plače. V reguliranih poklicih in prodaji na drobno bi bilo treba spodbujati konkurenčnost. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je ocenila program za stabilnosti in nacionalni program reform ter zaveze pakta „euro plus“, ki jih je predložila Francija. Pri tem ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Franciji, ampak tudi njihovo usklajenost s pravili in navodili EU, in sicer glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja EU z zagotavljanjem prispevka na ravni EU v prihodnjih nacionalnih odločitvah. V zvezi s tem Komisija meni, da je treba podrobneje določiti strategijo fiskalne konsolidacije, zlasti za leto 2012 in pozneje, da bi se zagotovila odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2013 in bi se dolg zmanjšal. Morebitni izredni prihodki bi se morali uporabiti za pospešitev zmanjšanja primanjkljaja in dolga, kakor je določeno v Večletnem zakonu o načrtovanju javnih financ za obdobje 2011–2014. Prenos davkov z dela na okolje in potrošnjo ter racionalizacija davčnih odhodkov bi spodbudila fiskalne in okoljske cilje ter izboljšala poslovno okolje. Nadaljnji ukrepi v obdobju 2011–2012 bi morali biti osredotočeni na prilagoditev zakonodaje za zaščito delovnih mest, da bi se zmanjšala dvojnost trga dela, in na krepitev javnih služb za zaposlovanje, da bi nudile celovito podporo iskalcem zaposlitve. Nadaljevati bi bilo treba z izvajanjem obstoječe politike zmerne minimalne plače. V reguliranih poklicih in prodaji na drobno bi bilo treba spodbujati konkurenčnost.

| (18) | Svet je glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009 proučil dopolnitev programa za stabilnost Francije za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Francije – |
| --- | --- |

(18)

Svet je glede na to oceno in ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009 proučil dopolnitev programa za stabilnost Francije za leto 2011, njegovo mnenje (3) pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni program reform Francije –

PRIPOROČA, da Francija v obdobju 2011–2012:

| 1. | zagotovi priporočeni povprečni letni fiskalni napor, ki bi bil v obdobju 2010–2013 višji od 1 % BDP, in dosledno izvaja ukrepe za popravek čezmernega primanjkljaja do leta 2013 v skladu s priporočili Sveta glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in po tem zagotovi ustrezen napredek za dosego srednjeročnih ciljev; določi potrebne ustrezne ukrepe od leta 2012 dalje; sprejme dodatne ukrepe, če so ti potrebni in uporabi morebitne izredne dohodke za pospešitev zmanjševanja primanjkljaja in dolga; nadaljuje s pregledom vzdržnosti pokojninskega sistema in po potrebi sprejme dodatne ukrepe; |
| --- | --- |

1.

zagotovi priporočeni povprečni letni fiskalni napor, ki bi bil v obdobju 2010–2013 višji od 1 % BDP, in dosledno izvaja ukrepe za popravek čezmernega primanjkljaja do leta 2013 v skladu s priporočili Sveta glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in po tem zagotovi ustrezen napredek za dosego srednjeročnih ciljev; določi potrebne ustrezne ukrepe od leta 2012 dalje; sprejme dodatne ukrepe, če so ti potrebni in uporabi morebitne izredne dohodke za pospešitev zmanjševanja primanjkljaja in dolga; nadaljuje s pregledom vzdržnosti pokojninskega sistema in po potrebi sprejme dodatne ukrepe;

| 2. | v skladu z nacionalnimi praksami posvetovanja s socialnimi partnerji sprejme nove ukrepe za boj proti segmentaciji trga dela s pregledom izbranih vidikov zakonodaje glede varnosti zaposlitve ob sočasni izboljšavi človeškega kapitala in prehodu na bolj stabilne pogodbe o zaposlitvi; zagotovi, da kakršne koli prilagoditve na področju minimalne plače podpirajo ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

2.

v skladu z nacionalnimi praksami posvetovanja s socialnimi partnerji sprejme nove ukrepe za boj proti segmentaciji trga dela s pregledom izbranih vidikov zakonodaje glede varnosti zaposlitve ob sočasni izboljšavi človeškega kapitala in prehodu na bolj stabilne pogodbe o zaposlitvi; zagotovi, da kakršne koli prilagoditve na področju minimalne plače podpirajo ustvarjanje delovnih mest;

| 3. | spodbuja dostop do vseživljenskega učenja, ki bi starejšim delavcem pomagal ohraniti zaposlitev, in ustvari spodbude za podporo pri ponovnem zaposlovanju. Pospeši aktivne politike na trgu dela ter uvede ukrepe za izboljšanje organizacije, sprejemanja odločitev in postopkov javnih služb za zaposlovanje, da bi se izboljšale storitve in individualizirala podpora tistim, ki jih ogroža dolgotrajna brezposelnost; |
| --- | --- |

3.

spodbuja dostop do vseživljenskega učenja, ki bi starejšim delavcem pomagal ohraniti zaposlitev, in ustvari spodbude za podporo pri ponovnem zaposlovanju. Pospeši aktivne politike na trgu dela ter uvede ukrepe za izboljšanje organizacije, sprejemanja odločitev in postopkov javnih služb za zaposlovanje, da bi se izboljšale storitve in individualizirala podpora tistim, ki jih ogroža dolgotrajna brezposelnost;

| 4. | poveča učinkovitost davčnega sistema, tudi s prenosom davkov z dela na okolje in potrošnjo, ter izvede načrtovano zmanjšanje števila in stroškov davčnih olajšav ter olajšav na področju socialne varnosti (vključno z „niches fiscales“); |
| --- | --- |

4.

poveča učinkovitost davčnega sistema, tudi s prenosom davkov z dela na okolje in potrošnjo, ter izvede načrtovano zmanjšanje števila in stroškov davčnih olajšav ter olajšav na področju socialne varnosti (vključno z „niches fiscales“);

| 5. | sprejme dodatne ukrepe za odpravo neupravičenih omejitev na področju reguliranih strok in poklicev, zlasti v sektorju storitev in v maloprodajnem sektorju. |
| --- | --- |

5.

sprejme dodatne ukrepe za odpravo neupravičenih omejitev na področju reguliranih strok in poklicev, zlasti v sektorju storitev in v maloprodajnem sektorju.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

2

(3)  Predvideno v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1466/97.

3

---

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/12

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2011

v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2011

2011/C 213/04

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropo 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije za začetek strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropo 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (1), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic (1), ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v svojih nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

| (3) | Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

| (4) | Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevnaj za povečanje rasti. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnega proračunskega stanja in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevnaj za povečanje rasti.

| (5) | Grčija je 3. maja 2010 predložila obsežen prilagoditveni program, ki so ga s finančno pomočjo v višini 110 milijard EUR podprle države članice euroobmočja in MDS. Priloženi memorandum o soglasju ter poznejša dopolnila določajo ekonomskopolitične pogoje, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč. |
| --- | --- |

(5)

Grčija je 3. maja 2010 predložila obsežen prilagoditveni program, ki so ga s finančno pomočjo v višini 110 milijard EUR podprle države članice euroobmočja in MDS. Priloženi memorandum o soglasju ter poznejša dopolnila določajo ekonomskopolitične pogoje, na podlagi katerih se izplača finančna pomoč.

| (6) | V skladu z določbami členov 136 in 126(9) Pogodbe je Svet s Sklepom 2010/320/EU z dne 10. maja 2010 (2) in njegovimi poznejšimi spremembami (3) določil ključne prvine pogojenosti politike ter jih naslovil na Grčijo z namenom, da ponovno vzpostavi in okrepi fiskalni nadzor ter sprejme ukrepe za zmanjšanja primanjkljaja, ki naj bi bili potrebni za zmanjšanje prekomernega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z določbami členov 136 in 126(9) Pogodbe je Svet s Sklepom 2010/320/EU z dne 10. maja 2010 (2) in njegovimi poznejšimi spremembami (3) določil ključne prvine pogojenosti politike ter jih naslovil na Grčijo z namenom, da ponovno vzpostavi in okrepi fiskalni nadzor ter sprejme ukrepe za zmanjšanja primanjkljaja, ki naj bi bili potrebni za zmanjšanje prekomernega primanjkljaja.

| (7) | Evropski svet je 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe ter nacionalne programe reform. Pričakuje se, da bo Grčija predložila posodobljen program za stabilnost in specifične zaveze iz pakta „euro plus“ ter ukrepe za leto 2011 v skladu s posodobljenim programom gospodarskih prilagoditev. |
| --- | --- |

(7)

Evropski svet je 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe ter nacionalne programe reform. Pričakuje se, da bo Grčija predložila posodobljen program za stabilnost in specifične zaveze iz pakta „euro plus“ ter ukrepe za leto 2011 v skladu s posodobljenim programom gospodarskih prilagoditev.

| (8) | V zadnjih desetih letih je grška rast temeljila na nevzdržnih gonilnih silah: hitro rast potrošnje in stanovanjskih naložb sta spremljala realno povečanje plač in hitra rast kreditov, nizke realne obrestne mere, povezane s sprejetjem eura, in liberalizacija finančnih trgov pa so to rast še okrepile. Svetovna kriza v letih 2008–2009 je izpostavila pomanjkljivosti, vključno z nevzdržnimi fiskalnimi politikami, ki so bile prikrite z nezanesljivimi statistikami in začasno visokimi prihodki, togim trgom dela in togim proizvodnim trgom, izgubo konkurenčnosti in povečanjem zunanjega dolga. Čeprav bančni sektor sprva ni občutil krize, sta gospodarska kriza in kriza zaupanja vseeno vplivali nanj. Kako zelo se je fiskalni položaj poslabšal, se je zaradi velikih napak v grškem računovodskem in statističnem sistemu pokazalo pozno. To je tudi upočasnilo izvajanje popravnih ukrepov. Zaskrbljenost glede grške fiskalne vzdržnosti in vedno večja svetovna nenaklonjenost tveganjem sta povzročili, da so se tržna pričakovanja glede Grčije v prvih mesecih leta 2010 bistveno poslabšala. Grčija je aprila 2010 zaprosila za mednarodno finančno pomoč, saj je potrebovala znatna finančna sredstva in ni imela dostopa do mednarodnih kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

(8)

V zadnjih desetih letih je grška rast temeljila na nevzdržnih gonilnih silah: hitro rast potrošnje in stanovanjskih naložb sta spremljala realno povečanje plač in hitra rast kreditov, nizke realne obrestne mere, povezane s sprejetjem eura, in liberalizacija finančnih trgov pa so to rast še okrepile. Svetovna kriza v letih 2008–2009 je izpostavila pomanjkljivosti, vključno z nevzdržnimi fiskalnimi politikami, ki so bile prikrite z nezanesljivimi statistikami in začasno visokimi prihodki, togim trgom dela in togim proizvodnim trgom, izgubo konkurenčnosti in povečanjem zunanjega dolga. Čeprav bančni sektor sprva ni občutil krize, sta gospodarska kriza in kriza zaupanja vseeno vplivali nanj. Kako zelo se je fiskalni položaj poslabšal, se je zaradi velikih napak v grškem računovodskem in statističnem sistemu pokazalo pozno. To je tudi upočasnilo izvajanje popravnih ukrepov. Zaskrbljenost glede grške fiskalne vzdržnosti in vedno večja svetovna nenaklonjenost tveganjem sta povzročili, da so se tržna pričakovanja glede Grčije v prvih mesecih leta 2010 bistveno poslabšala. Grčija je aprila 2010 zaprosila za mednarodno finančno pomoč, saj je potrebovala znatna finančna sredstva in ni imela dostopa do mednarodnih kapitalskih trgov.

| (9) | Grčija se je zavezala, da bo izvajala program gospodarskega in finančnega prilagajanja ter tako popravila fiskalna in zunanja neravnovesja ter kratkoročno vzpostavila zaupanje. Srednjeročno bi morala določiti temelje za model rasti, ki bo temeljil bolj na naložbah in izvozu ter spodbujal rast in zaposlovanje. Program prilagoditev določa obsežne ukrepe na treh področjih: (i) strategijo za fiskalno konsolidacijo s poudarkom na začetku, podprto s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom; (ii) strukturne reforme na trgu dela in proizvodnem trgu za reševanje težav s konkurenčnostjo in rastjo; in (iii) prizadevanja za varovanje stabilnosti bančnega sistema. |
| --- | --- |

(9)

Grčija se je zavezala, da bo izvajala program gospodarskega in finančnega prilagajanja ter tako popravila fiskalna in zunanja neravnovesja ter kratkoročno vzpostavila zaupanje. Srednjeročno bi morala določiti temelje za model rasti, ki bo temeljil bolj na naložbah in izvozu ter spodbujal rast in zaposlovanje. Program prilagoditev določa obsežne ukrepe na treh področjih: (i) strategijo za fiskalno konsolidacijo s poudarkom na začetku, podprto s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom; (ii) strukturne reforme na trgu dela in proizvodnem trgu za reševanje težav s konkurenčnostjo in rastjo; in (iii) prizadevanja za varovanje stabilnosti bančnega sistema.

| (10) | Komisija je ocenila osnutek nacionalnega programa reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Grčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Komisija ob tem poudarja, da je treba za dosego skladnosti s Sklepom 2010/320/EU nujno izvesti načrtovane ukrepe – |
| --- | --- |

(10)

Komisija je ocenila osnutek nacionalnega programa reform. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje EU z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Grčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Komisija ob tem poudarja, da je treba za dosego skladnosti s Sklepom 2010/320/EU nujno izvesti načrtovane ukrepe –

PRIPOROČA, da Grčija:

v celoti izvede ukrepe iz Sklepa 2010/320/EU, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2011/257/EU, ki so nadalje določeni v memorandumu o soglasju z dne 3. maja 2010 in njegovih poznejših dopolnilih, zlasti v zadnjem dopolnilu z dne 2. julija 2011.

V Bruslju, 12. julija 2011

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 138, 26.5.2011, str. 56).

1

(2)  UL L 145, 11.6.2010, str. 6.

2

(3)  Sklep Sveta z dne 7. septembra 2010 (2010/486/EU) (UL L 241, 14.9.2010, str. 12), Sklep Sveta z dne 20. decembra 2010 (2011/57/EU) (UL L 26, 29.1.2011, str. 15) in Sklep Sveta z dne 7. marca 2011 (2011/257/EU) (UL L 110, 29.4.2011, str. 26).

3

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/14

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 213/05

| Datum sprejetja odločitve | 17.12.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.31853 (N 501/10) |
| Država članica | Španija |
| Regija | Galicia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia |
| Pravna podlaga | Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Varčevanje z energijo, varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 0,99 milijona EUR |
| Intenzivnost | 38 % |
| Trajanje | Do 30.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Energetika |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia |
| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| Bloque 5 — planta 4 |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Datum sprejetja odločitve

17.12.2010

Referenčna številka državne pomoči

SA.31853 (N 501/10)

Država članica

Španija

Regija

Galicia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia

Pravna podlaga

Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Varčevanje z energijo, varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 0,99 milijona EUR

Intenzivnost

38 %

Trajanje

Do 30.12.2010

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia

Edificio Administrativo San Caetano s/n

Bloque 5 — planta 4

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 31.5.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.32595 (11/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | Pais Vasco |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca |
| Pravna podlaga | Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture, sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | | Načrtovani letni izdatki 1,576 mio. EUR |

Datum sprejetja odločitve

31.5.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.32595 (11/N)

Država članica

Španija

Regija

Pais Vasco

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca

Pravna podlaga

Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture, sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 1,576 mio. EUR

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 1,576 mio. EUR |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 1,576 mio. EUR

Intenzivnost

60 %

Trajanje

31.3.2011–31.12.2011

Gospodarski sektorji

Mediji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Dirección de Promoción del Euskara |
| --- |
| Viceconsejería de Política Lingüistica |
| Departamento de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Victoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción del Euskara

Viceconsejería de Política Lingüistica

Departamento de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Victoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

Evropska centralna banka

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/16

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 11. marca 2011

o priporočilu za sklep Sveta o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy

(CON/2011/22)

2011/C 213/06

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 10. marca 2011 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o priporočilu za sklep Sveta o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy (1) (v nadaljnjem besedilu: osnutek sklepa).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 219(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

| 1. | Čeprav ima Svet Evropske unije končno odgovornost za odločitve v zvezi s sklepanjem monetarnih sporazumov s tretjimi džavami, ECB ne spodbuja čezmorskih držav in ozemelj, povezanih z državami članicami euroobmočja, da uvedejo euro kot svojo uradno valuto. V primeru skupnosti Saint-Barthélemy ECB nima nobenih zadržkov v zvezi z osnutkom sklepa, ob upoštevanju dejstva, da je v skupnosti Saint-Barthélemy, ki je del Francije, euro v uporabi že od leta 1999. Da bi se ugodilo nameri Francije v zvezi z ohranitvijo eura v skupnosti Saint-Barthélemy po 1. januarju 2012, ko ta skupnost ne bo več del ozemlja EU (2), je potrebna rešitev, ki bo v skladu s pravom EU naslovila spremenjene okoliščine. Ob upoštevanju tega je sklenitev monetarnega sporazuma s Francosko republiko, ki deluje v imenu skupnosti Saint-Barthélemy, zadovoljiva rešitev, saj bi Franciji omogočila, da v primeru skupnosti Saint-Barthélemy nadaljuje z uporabo določb prava EU, potrebnih za rabo enotne valute na naslednjih področjih: denarne, bančne in finančne zakonodaje; ukrepov, potrebnih za uporabo eura; preprečevanja pranja denarja in preprečevanja goljufij ter ponarejanja gotovine in negotovinskih plačilnih sredstev, pravil v zvezi z medaljami in žetoni ter zahtev za statistično poročanje. |
| --- | --- |

1.

Čeprav ima Svet Evropske unije končno odgovornost za odločitve v zvezi s sklepanjem monetarnih sporazumov s tretjimi džavami, ECB ne spodbuja čezmorskih držav in ozemelj, povezanih z državami članicami euroobmočja, da uvedejo euro kot svojo uradno valuto. V primeru skupnosti Saint-Barthélemy ECB nima nobenih zadržkov v zvezi z osnutkom sklepa, ob upoštevanju dejstva, da je v skupnosti Saint-Barthélemy, ki je del Francije, euro v uporabi že od leta 1999. Da bi se ugodilo nameri Francije v zvezi z ohranitvijo eura v skupnosti Saint-Barthélemy po 1. januarju 2012, ko ta skupnost ne bo več del ozemlja EU (2), je potrebna rešitev, ki bo v skladu s pravom EU naslovila spremenjene okoliščine. Ob upoštevanju tega je sklenitev monetarnega sporazuma s Francosko republiko, ki deluje v imenu skupnosti Saint-Barthélemy, zadovoljiva rešitev, saj bi Franciji omogočila, da v primeru skupnosti Saint-Barthélemy nadaljuje z uporabo določb prava EU, potrebnih za rabo enotne valute na naslednjih področjih: denarne, bančne in finančne zakonodaje; ukrepov, potrebnih za uporabo eura; preprečevanja pranja denarja in preprečevanja goljufij ter ponarejanja gotovine in negotovinskih plačilnih sredstev, pravil v zvezi z medaljami in žetoni ter zahtev za statistično poročanje.

| 2. | Iz obsega mandata za pogajanja, določenega v osnutku sklepa, ECB razume, da za razliko od sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami, kot so Kneževina Monako, Kneževina Andora, Republika San Marino in Vatikanska mestna država, ta monetarni sporazum ne pooblašča skupnosti Saint-Barthélemy za izdajanje lastnih eurokovancev. Čeprav ECB ta pristop pozdravlja, bi ga bilo zaradi pravne varnosti in preglednosti treba izrecno določiti, vsaj v preambuli osnutka sklepa. |
| --- | --- |

2.

Iz obsega mandata za pogajanja, določenega v osnutku sklepa, ECB razume, da za razliko od sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami, kot so Kneževina Monako, Kneževina Andora, Republika San Marino in Vatikanska mestna država, ta monetarni sporazum ne pooblašča skupnosti Saint-Barthélemy za izdajanje lastnih eurokovancev. Čeprav ECB ta pristop pozdravlja, bi ga bilo zaradi pravne varnosti in preglednosti treba izrecno določiti, vsaj v preambuli osnutka sklepa.

| 3. | ECB ponavlja, da bodo vsakršni transferji, vključno s konkretno finančno pomočjo za banke in druge finančne institucije, ki so potrebni za ohranitev ali ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti v skupnosti Saint-Barthélemy, v breme proračuna Francoske republike. |
| --- | --- |

3.

ECB ponavlja, da bodo vsakršni transferji, vključno s konkretno finančno pomočjo za banke in druge finančne institucije, ki so potrebni za ohranitev ali ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti v skupnosti Saint-Barthélemy, v breme proračuna Francoske republike.

| 4. | ECB razume, da bo vse naloge, ki so v pristojnosti Eurosistema, vključno z operacijami denarne politike in zbiranjem statističnih podatkov, za centralno banko Banque de France izvajal Institut d’Émission des Départements D’Outre-mer. |
| --- | --- |

4.

ECB razume, da bo vse naloge, ki so v pristojnosti Eurosistema, vključno z operacijami denarne politike in zbiranjem statističnih podatkov, za centralno banko Banque de France izvajal Institut d’Émission des Départements D’Outre-mer.

| 5. | ECB prav tako razume, da ni namen monetarnega sporazuma, da bi finančne institucije v skupnosti Saint-Barthélemy imele neposreden dostop do plačilnih sistemov in sistemov za poravnavo vrednostnih papirjev v euroobmočju, in da bo vsaka tovrstna povezava še nadalje obstajala preko pristojnih francoskih organov. |
| --- | --- |

5.

ECB prav tako razume, da ni namen monetarnega sporazuma, da bi finančne institucije v skupnosti Saint-Barthélemy imele neposreden dostop do plačilnih sistemov in sistemov za poravnavo vrednostnih papirjev v euroobmočju, in da bo vsaka tovrstna povezava še nadalje obstajala preko pristojnih francoskih organov.

| 6. | ECB je trdno prepričana, da bi morala biti njena vloga pri pogajanjih o monetarnih sporazumih s čezmorskimi državami in ozemlji popolnoma enaka vlogi, ki jo ima pri pogajanjih o monetarnih sporazumih s tretjimi državami. Glede tega bi moralo iz besedila osnutka sklepa jasno in nedvoumno izhajati, da je potrebno soglasje ECB v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje iz njene pristojnosti. |
| --- | --- |

6.

ECB je trdno prepričana, da bi morala biti njena vloga pri pogajanjih o monetarnih sporazumih s čezmorskimi državami in ozemlji popolnoma enaka vlogi, ki jo ima pri pogajanjih o monetarnih sporazumih s tretjimi državami. Glede tega bi moralo iz besedila osnutka sklepa jasno in nedvoumno izhajati, da je potrebno soglasje ECB v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje iz njene pristojnosti.

| 7. | ECB ugotavlja, da več pomembnih tem ni zajetih v osnutku sklepa, morale pa bi biti urejene, kot sledi:






  7.1. | Pri ostalih monetarnih sporazumih je Sodišče Evropske unije organ, pristojen za odločanje v sporih, ki lahko nastanejo iz teh sporazumov. Osnutek sklepa bi moral jasno določiti, da v tem primeru velja isti dogovor. ECB meni, da pristojnost Sodišča v zvezi s tovrstnim sporazumom ni očitna, in se izrecno sklicuje na več sklepnih predlogov, v katerih je Sodišče jasno razlikovalo med sporazumi, ki so jih sklenile države članice, in sporazumi, ki so jih sklenile države članice, odgovorne za svoja odvisna ozemlja, tj. ko niso delovale kot države članice (3). |
| --- | --- | --- |

7.

ECB ugotavlja, da več pomembnih tem ni zajetih v osnutku sklepa, morale pa bi biti urejene, kot sledi:

7.1.

Pri ostalih monetarnih sporazumih je Sodišče Evropske unije organ, pristojen za odločanje v sporih, ki lahko nastanejo iz teh sporazumov. Osnutek sklepa bi moral jasno določiti, da v tem primeru velja isti dogovor. ECB meni, da pristojnost Sodišča v zvezi s tovrstnim sporazumom ni očitna, in se izrecno sklicuje na več sklepnih predlogov, v katerih je Sodišče jasno razlikovalo med sporazumi, ki so jih sklenile države članice, in sporazumi, ki so jih sklenile države članice, odgovorne za svoja odvisna ozemlja, tj. ko niso delovale kot države članice (3).

| 7.2. | Eden od najpomembnejših elementov tega monetarnega sporazuma bi morala biti potreba, da se v skupnosti Saint-Barthélemy zagotovi nadaljna uporaba zadevnih sedanjih in prihodnjih pravnih aktov EU z neposrednim učinkom, npr. uredb. ECB razume, da Francija namerava urediti to zadevo z dopolnitvami zadevnega francoskega sistemskega zakona.
  ECB ugotavlja, da drugače kot ostali monetarni sporazumi, osnutek sklepa ne predvideva ustanovitve skupnega odbora, pristojnega za ocenjevanje napredka v zvezi s spremembami zakonodaje. ECB meni, da neobstoj takšnega organa, v katerem bi EU kot ena izmed podpisnic sporazuma sodelovala in spremljala pravilno izvajanje pravnega reda EU v čezmorskih državah in ozemljih, ni zadovoljivo, zlasti tam, kjer se v lokalnem bančnem sistemu uporablja euro. ECB meni, da je bistvenega pomena, da se zadevno pravo EU uporabi v dogovoru s Komisijo in ECB (4), na primer z vključitvijo zadevnih pravnih aktov EU in ECB v prilogo k monetarnemu sporazumu in objavo takšne priloge in njenih sprememb v Uradnem listu Evropske unije. Alternativno bi moral osnutek sklepa od Francije zahtevati, da pred sprejetjem pravnih aktov, ki se nanašajo na skupnost Saint-Barthélemy, o tem obvesti ECB, če ti akti spadajo na področja v pristojnosti ECB. Poleg tega pa bi institucije EU morale imeti pravico od Francije zahtevati informacije v zvezi s tovrstnimi pravnimi akti. |
| --- | --- |

7.2.

Eden od najpomembnejših elementov tega monetarnega sporazuma bi morala biti potreba, da se v skupnosti Saint-Barthélemy zagotovi nadaljna uporaba zadevnih sedanjih in prihodnjih pravnih aktov EU z neposrednim učinkom, npr. uredb. ECB razume, da Francija namerava urediti to zadevo z dopolnitvami zadevnega francoskega sistemskega zakona.

ECB ugotavlja, da drugače kot ostali monetarni sporazumi, osnutek sklepa ne predvideva ustanovitve skupnega odbora, pristojnega za ocenjevanje napredka v zvezi s spremembami zakonodaje. ECB meni, da neobstoj takšnega organa, v katerem bi EU kot ena izmed podpisnic sporazuma sodelovala in spremljala pravilno izvajanje pravnega reda EU v čezmorskih državah in ozemljih, ni zadovoljivo, zlasti tam, kjer se v lokalnem bančnem sistemu uporablja euro. ECB meni, da je bistvenega pomena, da se zadevno pravo EU uporabi v dogovoru s Komisijo in ECB (4), na primer z vključitvijo zadevnih pravnih aktov EU in ECB v prilogo k monetarnemu sporazumu in objavo takšne priloge in njenih sprememb v Uradnem listu Evropske unije. Alternativno bi moral osnutek sklepa od Francije zahtevati, da pred sprejetjem pravnih aktov, ki se nanašajo na skupnost Saint-Barthélemy, o tem obvesti ECB, če ti akti spadajo na področja v pristojnosti ECB. Poleg tega pa bi institucije EU morale imeti pravico od Francije zahtevati informacije v zvezi s tovrstnimi pravnimi akti.

| 7.3. | ECB razume, da se na skupnost Saint-Barthélemy po spremembi njenega statusa 1. januarja 2012 ne bodo več neposredno nanašale določbe prava EU, ki so sicer neposredno uporabljive in ki zadevnim organom EU, kot je Europol, omogočajo ukrepanje v boju proti ponarejanju eurobankovcev. To vprašanje je prav tako treba urediti v monetarnem sporazumu, zato bi moral osnutek sklepa pooblastiti EU, da takšno določbo vključi v monetarni sporazum. |
| --- | --- |

7.3.

ECB razume, da se na skupnost Saint-Barthélemy po spremembi njenega statusa 1. januarja 2012 ne bodo več neposredno nanašale določbe prava EU, ki so sicer neposredno uporabljive in ki zadevnim organom EU, kot je Europol, omogočajo ukrepanje v boju proti ponarejanju eurobankovcev. To vprašanje je prav tako treba urediti v monetarnem sporazumu, zato bi moral osnutek sklepa pooblastiti EU, da takšno določbo vključi v monetarni sporazum.

Kadar ECB priporoča, da se osnutek sklepa spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 11. marca 2011

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  SEC(2011) 249 konč.

1

(2)  Člen 3 Sklepa Evropskega sveta z dne 29. oktobra 2010 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy v razmerju do Evropske unije, UL L 325, 9.12.2010, str. 4.

2

(3)  Sklepni predlogi 1/78, točka 62 in sklepni predlogi 1/94, točka 17: „če zanje Pogodba EGS ne velja, so zadevna ozemlja z vidika Skupnosti v istem položaju kot države nečlanice. Posledično so države, odgovorne za ta ozemlja pozvane, da sodelujejo pri sporazumu v svoji vloge države, pristojne za mednarodne odnose svojih odvisnih ozemelj, na katera se pravo Skupnosti ne nanaša, in ne v vlogi države članice Skupnosti.“

3

(4)  Glej tudi mnenje na zahtevo Sveta Evropske unije na podlagi člena 1091(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o predlogu sklepa Sveta v zvezi z monetarnimi sporazumi v francoskih teritorialnih skupnostih Saint Pierre in Miquelon ter Mayotte, UL C 127, 7.5.1999, str. 5.

4

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 6 |
| „(6) | Zato je treba izpogajati monetarni sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko, ki deluje v imenu čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, za zagotovitev stalne uporabe zadevne zakonodaje EU za Saint-Barthélemy –“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Uvodna izjava 6

„(6)

Zato je treba izpogajati monetarni sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko, ki deluje v imenu čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, za zagotovitev stalne uporabe zadevne zakonodaje EU za Saint-Barthélemy –“

| „(6) | Zato je treba izpogajati monetarni sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko, ki deluje v imenu čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, za zagotovitev stalne uporabe zadevne zakonodaje EU za Saint-Barthélemy. ECB mora sodelovati pri teh pogajanjih, njeno soglasje pa je potrebno v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje iz njene pristojnosti –“ |
| --- | --- |

„(6)

Zato je treba izpogajati monetarni sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko, ki deluje v imenu čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, za zagotovitev stalne uporabe zadevne zakonodaje EU za Saint-Barthélemy. ECB mora sodelovati pri teh pogajanjih, njeno soglasje pa je potrebno v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje iz njene pristojnosti –“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnila k spremembi 5.

Glej pojasnila k spremembi 5.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 7

Nova uvodna izjava

| „(7) | Namen mandata za pogajanja ni omogočiti oziroma čezmorski skupnosti Saint-Barthélemy kakor koli zagotoviti pravico za kovanje ali izdajanje lastnih eurokovancev. V zvezi s tem se za rabo eurokovancev ohrani trenutno stanje.“ |
| --- | --- |

„(7)

Namen mandata za pogajanja ni omogočiti oziroma čezmorski skupnosti Saint-Barthélemy kakor koli zagotoviti pravico za kovanje ali izdajanje lastnih eurokovancev. V zvezi s tem se za rabo eurokovancev ohrani trenutno stanje.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej odstavek 2 tega mnenja. ECB meni, da sta v zvezi s to zadevo zlasti pomembni pravna varnost in preglednost, ob upoštevanju dejstva, da gre za prvi monetarni sporazum s čezmorskimi državami in ozemlji, zato bi sporazum lahko pomenil precedens.

Glej odstavek 2 tega mnenja. ECB meni, da sta v zvezi s to zadevo zlasti pomembni pravna varnost in preglednost, ob upoštevanju dejstva, da gre za prvi monetarni sporazum s čezmorskimi državami in ozemlji, zato bi sporazum lahko pomenil precedens.

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 1(d)

Nova določba

| „(d) | Francoska republika mora zagotoviti pravilno in polno uporabo sicer neposredno uporabljivih pravnih aktov EU in ECB v skupnosti Saint-Barthélemy, nadzor njihove uporabe pa ostaja odgovornost francoskih organov, ki Komisijo in ECB hkrati v celoti obveščajo.“ |
| --- | --- |

„(d)

„(d)

Francoska republika mora zagotoviti pravilno in polno uporabo sicer neposredno uporabljivih pravnih aktov EU in ECB v skupnosti Saint-Barthélemy, nadzor njihove uporabe pa ostaja odgovornost francoskih organov, ki Komisijo in ECB hkrati v celoti obveščajo.“

Francoska republika mora zagotoviti pravilno in polno uporabo sicer neposredno uporabljivih pravnih aktov EU in ECB v skupnosti Saint-Barthélemy, nadzor njihove uporabe pa ostaja odgovornost francoskih organov, ki Komisijo in ECB hkrati v celoti obveščajo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej odstavek 7.2 tega mnenja.

Glej odstavek 7.2 tega mnenja.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 1(e)

Nova določba

| „(e) | Monetarni sporazum razširja uporabo Sklepa Sveta z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (2) na skupnost Saint-Barthélemy, kar zadeva ponarejanje eurobankovcev. |
| --- | --- |

„(e)

(e)

Monetarni sporazum razširja uporabo Sklepa Sveta z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (2) na skupnost Saint-Barthélemy, kar zadeva ponarejanje eurobankovcev.

Monetarni sporazum razširja uporabo Sklepa Sveta z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (2

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej odstavek 7.3 tega mnenja. ECB meni, da Francija zaradi varovanja integritete eurobankovcev ne more enostransko razširiti geografskega obsega nalog in pristojnosti Europola.

Glej odstavek 7.3 tega mnenja. ECB meni, da Francija zaradi varovanja integritete eurobankovcev ne more enostransko razširiti geografskega obsega nalog in pristojnosti Europola.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 2

„Komisija vodi pogajanja s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy. ECB je v celoti vključena v pogajanja in se mora strinjati z zadevami, ki spadajo na njeno področje pristojnosti.“

„Komisija vodi pogajanja s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy. ECB je v celoti vključena v pogajanja in potrebno je njeno soglasje v zvezi z zadevami, ki spadajo na njeno področje pristojnosti.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Takšno jasno in nedvoumno besedilo glede vloge ECB je bilo uporabljeno v več sklepih Sveta v zvezi z mandati za pogajanja in znotraj samih monetarnih sporazumov. Najbolj nedavni primer je člen 3 sklepa Sveta o pogojih ponovnih pogajanj o Monetarnem sporazumu med Vlado Francoske republike, v imenu Evropske Skupnosti, ter vlado njegove presvetle visokosti monaškega princa (še neobjavljen v Uradnem listu).

Takšno jasno in nedvoumno besedilo glede vloge ECB je bilo uporabljeno v več sklepih Sveta v zvezi z mandati za pogajanja in znotraj samih monetarnih sporazumov. Najbolj nedavni primer je člen 3 sklepa Sveta o pogojih ponovnih pogajanj o Monetarnem sporazumu med Vlado Francoske republike, v imenu Evropske Skupnosti, ter vlado njegove presvetle visokosti monaškega princa (še neobjavljen v Uradnem listu).

Sprememba 6

Sprememba 6

Novi člen 3

Ni določbe.

„Sodišče Evropske unije se v sporazumu določi kot pristojno za reševanje sporov, ki lahko nastanejo pri razlagi in uporabi sporazuma.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej odstavek 7.1 tega mnenja.

Glej odstavek 7.1 tega mnenja.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

(2)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37“

2

---

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/21

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 4. julija 2011

o predlogu sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko v zvezi z ohranitvijo eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije

(CON/2011/56)

2011/C 213/07

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 29. junija 2011 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko v zvezi z ohranitvijo eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije (1) (v nadaljevanju: predlagani sklep) in o besedilu monetarnega sporazuma, ki je priložen k predlaganemu sklepu.

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj se predlagani sklep nanaša na monetarni sporazum, ki sodi v okvir člena 219(3) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

ECB pozdravlja predlagani sklep, saj besedilo priloženega monetarnega sporazuma primerno odraža pripombe in predloge sprememb besedila, ki jih je ECB podala v Mnenju ECB CON/2011/22 z dne 11. marca 2011 o priporočilu za sklep Sveta o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy (2), ter stališče ECB, izraženo v postopku pogajanja.

Ne glede na navedeno pa ima ECB konkretne predloge sprememb besedila v zvezi s predlaganim sklepom, s katerimi bi se zagotovila skladnost med sklepom Sveta o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy (3), in predlaganim sklepom.

V Frankfurtu na Majni, 4. julija 2011

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2011) 360 konč.

1

(2)  Objavljeno sočasno s tem mnenjem.

2

(3)  Še ni objavljen.

3

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Četrto sklicevanje (novo) |
| Ni obstoječega besedila | „ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke,“ |
| Pojasnilo


  Predlagana sprememba je potrebna, da bi se odrazilo dejstvo, da je akt Unije sprejet v skladu s členoma 127(4) in 282(5) Pogodbe, ki določata obveznost posvetovanja z ECB glede vseh predlaganih aktov Unije oziroma osnutkov aktov Unije, ki spadajo na področja iz njene pristojnosti. |
| Sprememba 2 |
| Uvodna izjava 3 |
| ‘(3) | Svet je 13. aprila 2011 pooblastil Komisijo, ki v sodelovanju z Evropsko centralno banko in z njenim soglasjem ukrepa na področjih v njeni pristojnosti, za pogajanja s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, o sklenitvi monetarnega sporazuma. Sporazum je bil parafiran 30. maja 2011.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Četrto sklicevanje (novo)

Ni obstoječega besedila

„ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke,“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba je potrebna, da bi se odrazilo dejstvo, da je akt Unije sprejet v skladu s členoma 127(4) in 282(5) Pogodbe, ki določata obveznost posvetovanja z ECB glede vseh predlaganih aktov Unije oziroma osnutkov aktov Unije, ki spadajo na področja iz njene pristojnosti.

Predlagana sprememba je potrebna, da bi se odrazilo dejstvo, da je akt Unije sprejet v skladu s členoma 127(4) in 282(5) Pogodbe, ki določata obveznost posvetovanja z ECB glede vseh predlaganih aktov Unije oziroma osnutkov aktov Unije, ki spadajo na področja iz njene pristojnosti.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 3

‘(3)

Svet je 13. aprila 2011 pooblastil Komisijo, ki v sodelovanju z Evropsko centralno banko in z njenim soglasjem ukrepa na področjih v njeni pristojnosti, za pogajanja s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, o sklenitvi monetarnega sporazuma. Sporazum je bil parafiran 30. maja 2011.“

| ‘(3) | Svet je 13. aprila 2011 pooblastil Komisijo, , za pogajanja s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, ter da polno vključi ECB v pogajanja in pridobi njeno soglasje o zadevah, ki spadajo na področja v njeni pristojnosti, z namenom sklenitve monetarnega sporazuma. Sporazum je bil parafiran 30. maja 2011.“ |
| --- | --- |

‘(3)

Svet je 13. aprila 2011 pooblastil Komisijo, , za pogajanja s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, ter da polno vključi ECB v pogajanja in pridobi njeno soglasje o zadevah, ki spadajo na področja v njeni pristojnosti, z namenom sklenitve monetarnega sporazuma. Sporazum je bil parafiran 30. maja 2011.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba je potrebna za uskladitev predlaganega sklepa z uvodno izjavo 6 in členom 1 sklepa Sveta o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy
   (2).

Predlagana sprememba je potrebna za uskladitev predlaganega sklepa z uvodno izjavo 6 in členom 1 sklepa Sveta o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy

2

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

(2)  Še ni objavljen.

2

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/23

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. julija 2011

2011/C 213/08

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4160 |
| JPY | japonski jen | 111,77 |
| DKK | danska krona | 7,4564 |
| GBP | funt šterling | 0,87890 |
| SEK | švedska krona | 9,2300 |
| CHF | švicarski frank | 1,1607 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8620 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,480 |
| HUF | madžarski forint | 271,50 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 4,0283 |
| RON | romunski leu | 4,2580 |
| TRY | turška lira | 2,3517 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3273 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3534 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,0387 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6628 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7220 |
| KRW | južnokorejski won | 1 500,74 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,8639 |
| CNY | kitajski juan | 9,1539 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4433 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 101,51 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2572 |
| PHP | filipinski peso | 60,610 |
| RUB | ruski rubelj | 39,7450 |
| THB | tajski bat | 42,373 |
| BRL | brazilski real | 2,2252 |
| MXN | mehiški peso | 16,5755 |
| INR | indijska rupija | 63,0120 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4160

JPY

japonski jen

111,77

DKK

danska krona

7,4564

GBP

funt šterling

0,87890

SEK

švedska krona

9,2300

CHF

švicarski frank

1,1607

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8620

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,480

HUF

madžarski forint

271,50

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

4,0283

RON

romunski leu

4,2580

TRY

turška lira

2,3517

AUD

avstralski dolar

1,3273

CAD

kanadski dolar

1,3534

HKD

hongkonški dolar

11,0387

NZD

novozelandski dolar

1,6628

SGD

singapurski dolar

1,7220

KRW

južnokorejski won

1 500,74

ZAR

južnoafriški rand

9,8639

CNY

kitajski juan

9,1539

HRK

hrvaška kuna

7,4433

IDR

indonezijska rupija

12 101,51

MYR

malezijski ringit

4,2572

PHP

filipinski peso

60,610

RUB

ruski rubelj

39,7450

THB

tajski bat

42,373

BRL

brazilski real

2,2252

MXN

mehiški peso

16,5755

INR

indijska rupija

63,0120

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/24

---

Razpisi za zbiranje predlogov in podelitev nagrade v okviru delovnih programov sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti za leti 2011 in 2012

2011/C 213/09

Objava razpisov za zbiranje predlogov in podelitve nagrade v okviru delovnih programov Sodelovanje, Zamisli, Ljudje in Zmogljivosti sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) za leti 2011 in 2012

Vlagatelji lahko predložijo predloge za razpise in nagrado, določene v preglednicah. Roki za oddajo in razpisana sredstva so navedeni v razpisih, ki so objavljeni na spletni strani Evropske komisije.

Posebni program Sodelovanje:

| Tematsko področje | Identifikacijska oznaka razpisa |
| --- | --- |
| 1. | Zdravstvo |

Tematsko področje

Identifikacijska oznaka razpisa

1.

Zdravstvo

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-1

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-2

| 2. | Prehrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija |
| --- | --- |

2.

Prehrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija

FP7-KBBE-2012-6 — single stage (ena stopnja)

| 3. | Informacijske in komunikacijske tehnologije |
| --- | --- |

3.

Informacijske in komunikacijske tehnologije

FP7-ICT-2011-8

FP7-2012-ICT-GC

| 4. | Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije |
| --- | --- |

4.

Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

FP7-NMP-2012-LARGE-6

FP7-NMP-2012-SMALL-6

FP7-NMP-2012-SME-6

FP7-NMP-2011-CSA-6

| 5. | Energetika |
| --- | --- |

5.

Energetika

FP7-ENERGY-2012-1

FP7-ENERGY-2012-2

FP7-ENERGY-2012-SMARTCITIES

| 6. | Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) |
| --- | --- |

6.

Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

FP7-ENV-2012 — two stage (dve stopnji)

FP7-ENV-2012 — one stage (ena stopnja)

| 7. | Promet |
| --- | --- |

7.

Promet

FP7-AAT-2012-RTD-1

FP7-AAT-2012-RTD-L0

FP7-AAT-2012-RTD-JAPAN

FP7-SST-2012-RTD-1

FP7-TPT-2012-RTD-1

FP7-TRANSPORT-2012-MOVE-1

| 8. | Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti |
| --- | --- |

8.

Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti

FP7-SSH-2012-1

FP7-SSH-2012-2

| 9. | Vesolje |
| --- | --- |

9.

Vesolje

FP7-SPACE-2012-1

| 10. | Varnost |
| --- | --- |

10.

Varnost

FP7-SEC-2012-1

Medpodročni pristopi

Tematska področja: 4. NMP, 6. okolje in 7. promet, javno-zasebno partnerstvo „okolju prijazni avtomobili“ (skupno izveden medpodročni razpis)

FP7-2012-GC-MATERIALS

Tematska področja: 3. informacijske in komunikacijske tehnologije, 4. nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije, 5. energija ter 6. okolje (vključno s podnebnimi spremembami) (usklajeno), javno-zasebno partnerstvo „energetsko učinkovite stavbe“

FP7-2012-NMP-ENV-ENERGY-ICT-EeB

Tematska področja: 3. informacijske in komunikacijske tehnologije ter 4. nanoznanosti, nanotehnologije, javno-zasebno partnerstvo „tovarne prihodnosti“

FP7-2012-NMP-ICT-FoF

Tematska področja: 1. zdravstvo, 2. prehrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija, 4. nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije, 5. energija, 7. promet (vključno z aeronavtiko) ter 8. družbeno-ekonomske in humanistične znanosti (usklajeno)

FP7-ERANET-2012-RTD

Posebni program Zamisli:

| Naslov razpisa | Identifikacijska oznaka razpisa |
| --- | --- |
| ERC – sredstva za mlade neodvisne raziskovalce | ERC-2012-StG |

Naslov razpisa

Identifikacijska oznaka razpisa

ERC – sredstva za mlade neodvisne raziskovalce

ERC-2012-StG

Posebni program Ljudje:

| Naslov razpisa | Identifikacijska oznaka razpisa |
| --- | --- |
| Mreža za začetno usposabljanje Marie Curie | FP7-PEOPLE-2012-ITN |
| Mednarodni program za izmenjavo raziskovalnega osebja Marie Curie | FP7-PEOPLE-2012-IRSES |

Naslov razpisa

Identifikacijska oznaka razpisa

Mreža za začetno usposabljanje Marie Curie

FP7-PEOPLE-2012-ITN

Mednarodni program za izmenjavo raziskovalnega osebja Marie Curie

FP7-PEOPLE-2012-IRSES

Posebni program Zmogljivosti:

| Del | Identifikacijska oznaka razpisa |
| --- | --- |
| 1. | Raziskovalne infrastrukture |

Del

Identifikacijska oznaka razpisa

1.

Raziskovalne infrastrukture

FP7-INFRASTRUCTURES-2012-1

| 2. | Raziskave v korist MSP |
| --- | --- |

2.

Raziskave v korist MSP

FP7-SME-2012

| 3. | Regije znanja |
| --- | --- |

3.

Regije znanja

FP7-REGIONS-2012-2013-1

| 4. | Raziskovalni potencial |
| --- | --- |

4.

Raziskovalni potencial

FP7-REGPOT-2012-2013-1

| 5. | Znanost v družbi |
| --- | --- |

5.

Znanost v družbi

FP7-SCIENCE-IN-SOCIETY-2012-1

| 6. | Skladen razvoj politik na področju raziskav |
| --- | --- |

6.

Skladen razvoj politik na področju raziskav

FP7-COH-2012-PROCURERS

nagrada za ženske inovatorke

| 7. | Dejavnosti mednarodnega sodelovanja |
| --- | --- |

7.

Dejavnosti mednarodnega sodelovanja

FP7-INCO-2012-1

FP7-INCO-2012-2

Ti razpisi za zbiranje predlogov in podelitev nagrade se nanašajo na delovne programe, sprejete s sklepi Komisije C(2011) 4961 z dne 19. julija 2011, C(2011) 5033 z dne 19. julija 2011, C(2011) 5068 z dne 19. julija 2011 in C(2011) 5023 z dne 19. julija 2011.

Podrobnejše informacije o razpisih in nagradi, delovni programi in navodila vlagateljem glede oddaje predlogov so na voljo na spletni strani Evropske komisije.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/27

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 213/10

| 1. | Komisija je 13. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors“, ZDA) in podjetje OCM IMC Holdings, L.P., ki je pod končnim nadzorom skupine Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, ZDA), pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem International Market Centers, LP („IMC“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors“, ZDA) in podjetje OCM IMC Holdings, L.P., ki je pod končnim nadzorom skupine Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, ZDA), pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem International Market Centers, LP („IMC“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Bain Capital Investors: družba za naložbe zasebnega kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Bain Capital Investors: družba za naložbe zasebnega kapitala,

| — | za Oaktree: alternativni in netradicionalni naložbeni sklad, |
| --- | --- |

—

za Oaktree: alternativni in netradicionalni naložbeni sklad,

| — | za IMC: lastnik in upravljavec nepremičnin (razstavni prostori) v ZDA. |
| --- | --- |

—

za IMC: lastnik in upravljavec nepremičnin (razstavni prostori) v ZDA.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 20.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 213/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 213/28

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 213/11

| 1. | Komisija je 12. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Thermo Fisher Scientific, Inc. („Thermo Fisher“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad holdinško družbo CB Diagnostics Holding AB, ki je edini lastnik podjetja Phadia Holding AB („Phadia“, Švedska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. julija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Thermo Fisher Scientific, Inc. („Thermo Fisher“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad holdinško družbo CB Diagnostics Holding AB, ki je edini lastnik podjetja Phadia Holding AB („Phadia“, Švedska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Thermo Fisher: laboratorijski instrumenti in instrumenti za naravoslovne znanosti ter z njimi povezani proizvodi, vključno s sistemi za diagnostiko in vitro, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Thermo Fisher: laboratorijski instrumenti in instrumenti za naravoslovne znanosti ter z njimi povezani proizvodi, vključno s sistemi za diagnostiko in vitro,

| — | za Phadia: sistemi imunodiagnostičnih krvnih testov za podporo klinični (in vitro) diagnostiki in spremljanju alergij in avtoimunskih bolezni. |
| --- | --- |

—

za Phadia: sistemi imunodiagnostičnih krvnih testov za podporo klinični (in vitro) diagnostiki in spremljanju alergij in avtoimunskih bolezni.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---