# Europeiska unionens C 247/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.247.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 247 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången25 augusti 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.247.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 247

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången25 augusti 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 247/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2011/C 247/02 | Meddelande från Eftas övervakningsmyndighet på grundval av artikel 16.4 i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Införande av allmän trafikplikt beträffande regelbunden lufttrafik inom Norge | 2 |
| 2011/C 247/03 | Meddelande från Eftas övervakningsmyndighet på grundval av artikel 17.5 i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt i Norge | 3 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 247/01

Eurons växelkurs

1

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2011/C 247/02

Meddelande från Eftas övervakningsmyndighet på grundval av artikel 16.4 i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Införande av allmän trafikplikt beträffande regelbunden lufttrafik inom Norge

2

2011/C 247/03

Meddelande från Eftas övervakningsmyndighet på grundval av artikel 17.5 i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt i Norge

3

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 247/04 | Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013) – Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 4 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 247/05 | Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla | 10 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 247/06 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 11 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2011/C 247/04

Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013) – Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

4

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2011/C 247/05

Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla

10

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2011/C 247/06

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

11

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/1

---

Eurons växelkurs (1)

24 augusti 2011

2011/C 247/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4433 |
| JPY | japansk yen | 110,51 |
| DKK | dansk krona | 7,4499 |
| GBP | pund sterling | 0,87710 |
| SEK | svensk krona | 9,1234 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1403 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,8425 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,488 |
| HUF | ungersk forint | 272,05 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7093 |
| PLN | polsk zloty | 4,1566 |
| RON | rumänsk leu | 4,2570 |
| TRY | turkisk lira | 2,5665 |
| AUD | australisk dollar | 1,3767 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4266 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,2517 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7403 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7400 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 562,05 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,4087 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,2205 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4653 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 351,89 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2945 |
| PHP | filippinsk peso | 61,186 |
| RUB | rysk rubel | 41,7525 |
| THB | thailändsk baht | 43,198 |
| BRL | brasiliansk real | 2,3132 |
| MXN | mexikansk peso | 17,9411 |
| INR | indisk rupie | 66,3990 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4433

JPY

japansk yen

110,51

DKK

dansk krona

7,4499

GBP

pund sterling

0,87710

SEK

svensk krona

9,1234

CHF

schweizisk franc

1,1403

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,8425

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,488

HUF

ungersk forint

272,05

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7093

PLN

polsk zloty

4,1566

RON

rumänsk leu

4,2570

TRY

turkisk lira

2,5665

AUD

australisk dollar

1,3767

CAD

kanadensisk dollar

1,4266

HKD

Hongkongdollar

11,2517

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7403

SGD

singaporiansk dollar

1,7400

KRW

sydkoreansk won

1 562,05

ZAR

sydafrikansk rand

10,4087

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,2205

HRK

kroatisk kuna

7,4653

IDR

indonesisk rupiah

12 351,89

MYR

malaysisk ringgit

4,2945

PHP

filippinsk peso

61,186

RUB

rysk rubel

41,7525

THB

thailändsk baht

43,198

BRL

brasiliansk real

2,3132

MXN

mexikansk peso

17,9411

INR

indisk rupie

66,3990

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 25.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/2

---

Meddelande från Eftas övervakningsmyndighet på grundval av artikel 16.4 i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Införande av allmän trafikplikt beträffande regelbunden lufttrafik inom Norge

2011/C 247/02

| Medlemsstat | Norge |
| --- | --- |
| Berörda flyglinjer | 1. | Lakselv–Tromsø (eller omvänt) |

Medlemsstat

Norge

Berörda flyglinjer

1.

Lakselv–Tromsø (eller omvänt)

| 2. | Andenes–Bodø (eller omvänt), Andenes–Tromsø (eller omvänt) |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø (eller omvänt), Andenes–Tromsø (eller omvänt)

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø (eller omvänt) |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø (eller omvänt)

| 4. | Svolvær–Bodø (eller omvänt) |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø (eller omvänt)

| 5. | Leknes–Bodø (eller omvänt) |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø (eller omvänt)

| 6. | Røst–Bodø (eller omvänt) |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø (eller omvänt)

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø (eller omvänt) |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø (eller omvänt)

| 8. | Brønnøysund–Bodø (eller omvänt), Bronnøysund–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø (eller omvänt), Bronnøysund–Trondheim (eller omvänt)

| 9. | Sandnessjøen–Bodø (eller omvänt), Sandnessjøen–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø (eller omvänt), Sandnessjøen–Trondheim (eller omvänt)

| 10. | Mo i Rana–Bodø (eller omvänt), Mo i Rana–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø (eller omvänt), Mo i Rana–Trondheim (eller omvänt)

| 11. | Mosjøen–Bodø (eller omvänt), Mosjøen–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø (eller omvänt), Mosjøen–Trondheim (eller omvänt)

| 12. | Namsos–Trondheim (eller omvänt), Rørvik–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

12.

Namsos–Trondheim (eller omvänt), Rørvik–Trondheim (eller omvänt)

| 13. | Florø–Oslo (eller omvänt), Florø–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo (eller omvänt), Florø–Bergen (eller omvänt)

| 14. | Førde–Oslo (eller omvänt), Førde–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo (eller omvänt), Førde–Bergen (eller omvänt)

| 15. | Sogndal–Oslo (eller omvänt), Sogndal–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo (eller omvänt), Sogndal–Bergen (eller omvänt)

| 16. | Sandane–Oslo (eller omvänt), Sandane–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo (eller omvänt), Sandane–Bergen (eller omvänt)

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo (eller omvänt), Ørsta-Volda–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo (eller omvänt), Ørsta-Volda–Bergen (eller omvänt)

| 18. | Fagernes–Oslo (eller omvänt) |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo (eller omvänt)

| 19. | Røros–Oslo (eller omvänt) |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo (eller omvänt)

Datum då den allmänna trafikplikten träder i kraft

1 april 2012

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tfn +47 22248353 |
| Fax +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tfn +47 22248353

Fax +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 25.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/3

---

Meddelande från Eftas övervakningsmyndighet på grundval av artikel 17.5 i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt i Norge

2011/C 247/03

| Medlemsstat | Norge |
| --- | --- |
| Berörda flyglinjer | 1. | Lakeselv–Tromsø (eller omvänt) |

Medlemsstat

Norge

Berörda flyglinjer

1.

Lakeselv–Tromsø (eller omvänt)

| 2. | Andenes–Bodø (eller omvänt), Andenes–Tromsø (eller omvänt) |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø (eller omvänt), Andenes–Tromsø (eller omvänt)

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø (eller omvänt) |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø (eller omvänt)

| 4. | Svolvær–Bodø (eller omvänt) |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø (eller omvänt)

| 5. | Leknes–Bodø (eller omvänt) |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø (eller omvänt)

| 6. | Røst–Bodø (eller omvänt) |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø (eller omvänt)

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø (eller omvänt) |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø (eller omvänt)

| 8. | Brønnøysund–Bodø (eller omvänt), Brønnøysund–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø (eller omvänt), Brønnøysund–Trondheim (eller omvänt)

| 9. | Sandnessjøen–Bodø (eller omvänt), Sandnessjøen–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø (eller omvänt), Sandnessjøen–Trondheim (eller omvänt)

| 10. | Mo i Rana–Bodø (eller omvänt), Mo i Rana–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø (eller omvänt), Mo i Rana–Trondheim (eller omvänt)

| 11. | Mosjøen–Bodø (eller omvänt), Mosjøen–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø (eller omvänt), Mosjøen–Trondheim (eller omvänt)

| 12. | Namsos–Trondheim (eller omvänt), Rørvik–Trondheim (eller omvänt) |
| --- | --- |

12.

Namsos–Trondheim (eller omvänt), Rørvik–Trondheim (eller omvänt)

| 13. | Florø–Oslo (eller omvänt), Florø–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo (eller omvänt), Florø–Bergen (eller omvänt)

| 14. | Førde–Oslo (eller omvänt), Førde–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo (eller omvänt), Førde–Bergen (eller omvänt)

| 15. | Sogndal–Oslo (eller omvänt), Sogndal–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo (eller omvänt), Sogndal–Bergen (eller omvänt)

| 16. | Sandane–Oslo (eller omvänt), Sandane–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo (eller omvänt), Sandane–Bergen (eller omvänt)

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo (eller omvänt), Ørsta-Volda–Bergen (eller omvänt) |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo (eller omvänt), Ørsta-Volda–Bergen (eller omvänt)

| 18. | Fagernes–Oslo (eller omvänt) |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo (eller omvänt)

| 19. | Røros–Oslo (eller omvänt) |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo (eller omvänt)

Avtalets giltighetstid

För flyglinjerna 1–12: 1 april 2012–31 mars 2017

För flyglinjerna 13–19: 1 april 2012–31 mars 2016

Sista dag för ingivande av anbud

25 oktober 2011

Adress där texten med inbjudan att lämna anbud, och all annan relevant information och/eller dokumentation om det offentliga anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten, kan erhållas

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tfn +47 22248353 |
| Fax +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tfn +47 22248353

Fax +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 25.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/4

---

Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013)

Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

2011/C 247/04

INLEDNING

Denna inbjudan att lämna förslag bygger på Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) (1), nedan kallat ”programmet Kultur”. Utförliga villkor för inbjudan att lämna förslag finns i programguiden för programmet Kultur (2007–2013) som offentliggjorts på webbplatsen Europa (se punkt VIII). Programguiden utgör en fullvärdig del av denna inbjudan att lämna förslag.

I.   Mål

Det övergripande målet för programmet Kultur är att stärka det kulturområde som delas av människorna i Europa och grundar sig på ett gemensamt kulturarv genom att utveckla samarbetet mellan kulturaktörer i länder som kan delta i programmet (2) och på så vis främja framväxten av ett europeiskt medborgarskap.

Programmet har tre särskilda mål:

| — | Främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn. |
| --- | --- |

—

Främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn.

| — | Stödja transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter. |
| --- | --- |

—

Stödja transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter.

| — | Främja interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Främja interkulturell dialog.

Programmet har ett flexibelt och ämnesövergripande tillvägagångssätt där tyngdpunkten ligger på de behov som kulturaktörerna gav uttryck för under det samråd som låg till grund för programmets utformning.

II.   Programområde

Denna inbjudan att lämna förslag avser följande programområden inom programmet Kultur:

1.   Stöd till kulturella samarbetsprojekt (programområde 1.1, 1.2.1 och 1.3.5)

Kulturorganisationer kan få stöd till projekt som innebär att de samarbetar över gränserna och att de skapar och genomför kulturella och konstnärliga verksamheter.

Huvudsyftet med detta programområde är att hjälpa organisationer från olika länder som deltar i programmet Kultur – t.ex. teatrar, museer, yrkessammanslutningar, forskningsinstitut, universitet, kulturinstitut och myndigheter – att samarbeta så att olika sektorer kan arbeta tillsammans och nå ut kulturellt och konstnärligt över gränserna.

Detta programområde är indelat i tre kategorier som beskrivs nedan.

Programområde 1.1:   Fleråriga samarbetsprojekt (tre till fem år)

Syftet med den första kategorin är att främja fleråriga gränsöverskridande kulturella kopplingar genom att uppmuntra grupper av minst sex kulturaktörer från minst sex länder som kan delta i programmet att samarbeta och verka inom en eller flera sektorer i syfte att utveckla gemensamma kulturella verksamheter under en period av tre till fem år. Bidrag till ett belopp av minst 200 000 EUR och högst 500 000 EUR per år kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden. Detta bidrag är tänkt att hjälpa gruppen att inleda projektet eller utöka dess geografiska räckvidd samt att se till att projektet kan bestå även efter finansieringsperioden.

Programområde 1.2.1:   Samarbetsprojekt (högst 24 månader)

Den andra kategorin avser insatser under högst två år som görs gemensamt av minst tre kulturaktörer, verksamma inom en eller flera sektorer, från minst tre länder som kan delta i programmet. En särskild målgrupp i detta sammanhang är insatser med syftet att undersöka möjligheterna till långsiktigt samarbete. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

Programområde 1.3.5:   Projekt för samarbete med tredjeländer (högst 24 månader)

Syftet med den tredje kategorin är att stödja projekt för kultursamarbete avseende kulturella utbyten mellan de länder som deltar i programmet och tredjeländer som har ingått associerings- eller samarbetsavtal med EU, förutsatt att dessa avtal innehåller klausuler om kultursektorn. För varje år väljs ett eller flera tredjeländer ut. Vilket eller vilka länder som har valts ut för ett visst år anges på programmets webbplats (se punkt VII) i god tid före sista dagen för att lämna in ansökan.

Insatsen måste ge upphov till ett konkret inslag av internationellt samarbete. Ett samarbetsprojekt måste innefatta minst tre kulturaktörer från minst tre länder som kan delta i programmet samt kultursamarbete med minst en organisation från det utvalda tredjelandet och/eller inbegripa kulturella verksamheter som bedrivs i det utvalda tredjelandet. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och högst 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

2.   Projekt för översättning av skönlitteratur (högst 24 månader) (programområde 1.2.2)

Detta programområde avser stöd till översättningsprojekt. Syftet med EU:s stöd till översättning av skönlitteratur är att öka kunskapen om andra européers litteratur och litterära arv genom att främja spridningen av skönlitterära verk mellan länder. Förlag kan ges anslag till översättning av skönlitterära verk från ett europeiskt språk till ett annat samt publicering av de översatta verken. Bidrag till ett belopp av mellan 2 000 EUR och 60 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

3.   Stöd till europeiska kulturfestivaler (projekt som pågår i högst 12 månader) (programområde 1.3.6)

Syftet med detta programområde är att stödja festivaler som har en europeisk dimension och som bidrar till programmets övergripande mål (dvs. rörlighet för människor som arbetar inom kultursektorn, rörlighet för konstverk och interkulturell dialog).

Det maximala bidragsbeloppet är 100 000 EUR, vilket motsvarar högst 60 procent av de bidragsberättigande kostnaderna. Bidraget kan beviljas för en upplaga av festivalen eller för tre upplagor.

4.   Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (programområde 2) (bidrag till verksamheten under 12 månader)

Kulturorganisationer som är – eller vill vara – verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet kan få stöd avseende sina driftskostnader. Detta programområde riktar sig till organisationer som främjar en känsla av gemensamma kulturupplevelser med en verklig europeisk dimension.

De bidrag som ges inom detta programområde avser stöd till driftskostnader med anknytning till mottagarorganisationernas permanenta verksamhet. Detta innebär en grundläggande skillnad jämfört med alla andra bidrag som kan beviljas inom programmets övriga programområden.

Tre kategorier av organisationer kan få bidrag inom detta programområde:

| a) | Ambassadörer. |
| --- | --- |

a)

Ambassadörer.

| b) | Nätverk för opinionsbildning. |
| --- | --- |

b)

Nätverk för opinionsbildning.

| c) | Plattformar för strukturerad dialog. |
| --- | --- |

c)

Plattformar för strukturerad dialog.

Maximibeloppet för bidraget varierar beroende på kategorin, men EU:s stöd begränsas till högst 80 procent av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna.

5.   Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser (högst 24 månader) (programområde 3.2)

Programmet ska stödja samarbetsprojekt mellan privata eller offentliga organisationer (till exempel kulturavdelningar hos nationella, regionala eller lokala myndigheter, kulturobservatorier eller kulturstiftelser, universitetsinstitutioner som är specialiserade på kulturfrågor, yrkesorganisationer och nätverk) som har direkt och praktisk erfarenhet av analys, utvärdering eller konsekvensbedömning av kulturpolitik på lokal, regional, nationell och/eller europeisk nivå, i anslutning till ett eller flera av de tre målen för den europeiska agendan för kultur (3):

| — | Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog.

| — | Främjande av kultur som en katalysator för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Främjande av kultur som en katalysator för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen.

| — | Främjande av kultur som ett väsentligt inslag i Europeiska unionens internationella förbindelser genom tillämpning av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (4). |
| --- | --- |

—

Främjande av kultur som ett väsentligt inslag i Europeiska unionens internationella förbindelser genom tillämpning av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (4).

Aktiviteterna måste omfatta minst tre organisationer som är juridiskt etablerade i minst tre länder som deltar i programmet.

Det maximala bidragsbeloppet är 120 000 EUR per år, vilket utgör 60 procent av de bidragsberättigande kostnaderna.

III.   Åtgärder och sökande som kan få bidrag

Programmet står öppet för deltagande av alla kategorier av kulturaktörer, under förutsättning av att organisationerna inte agerar i vinstdrivande syfte. Audiovisuella kulturföretag och -aktiviteter (inklusive filmfestivaler) som redan omfattas av Media-programmet är inte bidragsberättigade enligt programmet Kultur. Organisationer som bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom den audiovisuella sektorn och som agerar i icke vinstdrivande syfte är emellertid bidragsberättigade enligt programområde 2 i programmet Kultur, kategorin ”Nätverk”, eftersom inget sådant stöd finns i Media-programmet.

För att kunna få bidrag måste en sökande

| — | vara en offentlig (5) eller privat organisation med rättslig status vars huvudsakliga verksamhet sker inom kulturområdet (kultursektorn och den kreativa sektorn) och |
| --- | --- |

—

vara en offentlig (5) eller privat organisation med rättslig status vars huvudsakliga verksamhet sker inom kulturområdet (kultursektorn och den kreativa sektorn) och

| — | ha sitt säte i ett av de länder som kan delta i programmet. |
| --- | --- |

—

ha sitt säte i ett av de länder som kan delta i programmet.

Fysiska personer kan inte ansöka om bidrag från programmet.

IV.   Länder som kan delta i programmet

De länder som kan delta i programmet är följande:

| — | EU:s medlemsstater (6). |
| --- | --- |

—

EU:s medlemsstater (6).

| — | EES (7)-länderna (Island, Liechtenstein, Norge). |
| --- | --- |

—

EES (7)-länderna (Island, Liechtenstein, Norge).

| — | Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Turkiet, Serbien och Montenegro, Bosnien och Hercegovina). |
| --- | --- |

—

Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Turkiet, Serbien och Montenegro, Bosnien och Hercegovina).

Det kan i framtiden bli möjligt för Albanien att delta i programmet, förutsatt att det upprättas samförståndsavtal om landets deltagande i programmet (8).

V.   Tilldelningskriterier

Programområde 1.1, 1.2.1 och 1.3.5:

| — | Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde.

| — | Verksamheternas relevans för programmets särskilda mål. |
| --- | --- |

—

Verksamheternas relevans för programmets särskilda mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå.

| — | Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer.

| — | Verksamhetens förmåga att skapa produkter som innebär att programmets mål uppnås. |
| --- | --- |

—

Verksamhetens förmåga att skapa produkter som innebär att programmets mål uppnås.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat.

| — | I vilken utsträckning verksamheterna kan leda till långsiktiga effekter (hållbarhet). |
| --- | --- |

—

I vilken utsträckning verksamheterna kan leda till långsiktiga effekter (hållbarhet).

| — | Inslaget av internationellt samarbete (enbart för samarbetsprojekt med tredjeländer, programområde 1.3.5). |
| --- | --- |

—

Inslaget av internationellt samarbete (enbart för samarbetsprojekt med tredjeländer, programområde 1.3.5).

Programområde 1.2.2:

| — | Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde och verksamheternas relevans för programmets mål. |
| --- | --- |

—

Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde och verksamheternas relevans för programmets mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat.

Programområde 1.3.6:

| — | De föreslagna aktiviteternas europeiska mervärde och europeiska dimension. |
| --- | --- |

—

De föreslagna aktiviteternas europeiska mervärde och europeiska dimension.

| — | Programmets kvalitet och innovativa natur. |
| --- | --- |

—

Programmets kvalitet och innovativa natur.

| — | Effekt på publiken. |
| --- | --- |

—

Effekt på publiken.

| — | Medverkan av europeiska professionella kulturaktörer och kvaliteten på det förväntade utbytet mellan dem. |
| --- | --- |

—

Medverkan av europeiska professionella kulturaktörer och kvaliteten på det förväntade utbytet mellan dem.

Programområde 2:

| — | Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde samt en europeisk dimension i de föreslagna aktiviteterna. |
| --- | --- |

—

Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde samt en europeisk dimension i de föreslagna aktiviteterna.

| — | Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters relevans för programmets särskilda mål. |
| --- | --- |

—

Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters relevans för programmets särskilda mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av förslaget till arbetsprogram och relaterade aktiviteter och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitet. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av förslaget till arbetsprogram och relaterade aktiviteter och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitet.

| — | Det föreslagna arbetsprogrammets och påföljande verksamheters förmåga att skapa resultat som når så många människor som möjligt, både direkt och indirekt. |
| --- | --- |

—

Det föreslagna arbetsprogrammets och påföljande verksamheters förmåga att skapa resultat som når så många människor som möjligt, både direkt och indirekt.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt kommunicera och sprida resultaten av den föreslagna verksamheten. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt kommunicera och sprida resultaten av den föreslagna verksamheten.

| — | Verksamhetens lämpliga grad av hållbarhet (långsiktiga effekter och samarbete) och möjlighet att fungera som spridare för andra möjliga initiativtagare. |
| --- | --- |

—

Verksamhetens lämpliga grad av hållbarhet (långsiktiga effekter och samarbete) och möjlighet att fungera som spridare för andra möjliga initiativtagare.

Programområde 3.2:

| — | I vilken omfattning projektet kan skapa ett verkligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning projektet kan skapa ett verkligt europeiskt mervärde.

| — | Aktiviteternas relevans för programmets särskilda mål i anslutning till den europeiska agendan för kultur. |
| --- | --- |

—

Aktiviteternas relevans för programmets särskilda mål i anslutning till den europeiska agendan för kultur.

| — | I vilken omfattning de föreslagna aktiviteterna har utformats och kan genomföras framgångsrikt med mycket god kvalitet. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning de föreslagna aktiviteterna har utformats och kan genomföras framgångsrikt med mycket god kvalitet.

| — | Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer.

| — | I vilken omfattning aktiviteterna kan generera resultat som uppfyller programmets mål. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning aktiviteterna kan generera resultat som uppfyller programmets mål.

| — | I vilken omfattning resultaten av de föreslagna aktiviteterna kommer att kommuniceras och spridas till allmänheten på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning resultaten av de föreslagna aktiviteterna kommer att kommuniceras och spridas till allmänheten på ett lämpligt sätt.

| — | I vilken omfattning aktiviteterna kan skapa långsiktiga effekter (hållbarhet). |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning aktiviteterna kan skapa långsiktiga effekter (hållbarhet).

VI.   Budget

Programmet har en sammanlagd budget på 400 miljoner euro (9) för perioden 2007–2013. Det sammanlagda årliga anslaget, inbegripet för de insatser som inte ingår i programguiden, kan variera från år till år mellan ca 43 miljoner euro och ca 58 miljoner euro.

På kommissionens förslag godkänner programkommittén årsbudgetens fördelning per programområde (i linje med de ungefärliga värden som anges nedan).

Preliminär budget för 2012 avseende följande programområden:

| Programområde 1.1: | Fleråriga samarbetsprojekt | 20 600 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Programområde 1.2.1: | Samarbetsprojekt | 19 000 000 EUR |
| Programområde 1.2.2: | Projekt för översättning av skönlitteratur | 2 915 371 EUR |
| Programområde 1.3.5: | Projekt för samarbete med tredjeländer | 1 500 000 EUR |
| Programområde 1.3.6: | Stöd till europeiska kulturfestivaler | 2 700 000 EUR |
| Programområde 2: | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 6 100 000 EUR |
| Programområde 3.2: | Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser | 700 000 EUR |

Programområde 1.1:

Fleråriga samarbetsprojekt

20 600 000 EUR

Programområde 1.2.1:

Samarbetsprojekt

19 000 000 EUR

Programområde 1.2.2:

Projekt för översättning av skönlitteratur

2 915 371 EUR

Programområde 1.3.5:

Projekt för samarbete med tredjeländer

1 500 000 EUR

Programområde 1.3.6:

Stöd till europeiska kulturfestivaler

2 700 000 EUR

Programområde 2:

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

6 100 000 EUR

Programområde 3.2:

Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser

700 000 EUR

VII.   Sista dag för att lämna in ansökan

| Programområde | Sista dag för att lämna in ansökan |
| --- | --- |
| Programområde 1.1: | Fleråriga samarbetsprojekt | 5 oktober 2011 |
| Programområde 1.2.1: | Samarbetsprojekt | 5 oktober 2011 |
| Programområde 1.2.2: | Projekt för översättning av skönlitteratur | 3 februari 2012 |
| Programområde 1.3.5: | Projekt för samarbete med tredjeländer | 3 maj 2012 |
| Programområde 1.3.6: | Stöd till europeiska kulturfestivaler | 16 november 2011 |
| Programområde 2: | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 15 september 2011 |
| Programområde 3.2: | Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser | 5 oktober 2011 |

Programområde

Sista dag för att lämna in ansökan

Programområde 1.1:

Fleråriga samarbetsprojekt

5 oktober 2011

Programområde 1.2.1:

Samarbetsprojekt

5 oktober 2011

Programområde 1.2.2:

Projekt för översättning av skönlitteratur

3 februari 2012

Programområde 1.3.5:

Projekt för samarbete med tredjeländer

3 maj 2012

Programområde 1.3.6:

Stöd till europeiska kulturfestivaler

16 november 2011

Programområde 2:

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

15 september 2011

Programområde 3.2:

Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser

5 oktober 2011

Det beviljas ingen förlängning om sista dagen för att lämna in ansökan infaller under ett veckoslut eller på en allmän helgdag i sökandens land. Detta måste de sökande beakta när de planerar inlämnandet av sin ansökan.

Anvisningar och adress för inlämning av ansökan finns i programguiden för programmet Kultur som finns på de webbplatser som anges i avsnitt VIII nedan.

VIII.   Mer information

Utförliga ansökningsvillkor anges i programguiden för programmet Kultur, som finns på följande webbplatser:

| | Generaldirektoratet för utbildning och kultur:
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Generaldirektoratet för utbildning och kultur:

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur:
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur:

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 1.

(2)  Se punkt IV.

(3)  Se meddelandet om en europeisk agenda för kultur i en globaliserad värld, KOM(2007) 242 slutlig. http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_sv.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  En offentlig organisation definieras som ett organ som får delar av sina utgifter automatiskt finansierade av offentliga medel, oavsett om de kommer från den centrala, regionala eller lokala myndighetens budget. Sådana utgifter täcks med andra ord av medel från den offentliga sektorn som drivits in via beskattning, avgifter eller kommissioner som reglerats av lagen, utan behov av att tillgripa ett ansökningsförfarande som kunde vara ett hinder för att erhålla medel. Organisationer som för sin fortlevnad är beroende av offentlig finansiering och som får bidrag år efter år, men för vilka det finns åtminstone en teoretisk möjlighet att de inte skulle få pengar ett visst år, anses vara privata organisationer.

(6)  De 27 EU-medlemsstaterna: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

(7)  Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

(8)  Ytterligare information om utvecklingen när det gäller tredjeländer kommer att tillkännages på genomförandeorganets webbplats: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  De länder som kan delta i programmet trots att de inte är EU-medlemsstater bidrar också till dess budget.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 25.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/10

---

Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla

2011/C 247/05

Eftersom ingen korrekt underbyggd begäran om översyn lämnats in efter det att kommissionen offentliggjort ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (1), tillkännager kommissionen härmed att nedanstående antidumpningsåtgärd snart kommer att upphöra att gälla.

Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2).

| Produkt | Ursprungs- eller exportland | Åtgärd | Hänvisning | Datum då åtgärden upphör att gälla (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiselkarbid | Folk republiken Kina | Anti-dump-ningstull | Rådets förordning (EG) nr 1264/2006
  (EUT L 232, 25.8.2006, s. 1) | 26.8.2011 |

Produkt

Ursprungs- eller exportland

Åtgärd

Hänvisning

Datum då åtgärden upphör att gälla (3)

Kiselkarbid

Folk republiken Kina

Anti-dump-ningstull

Rådets förordning (EG) nr 1264/2006

(EUT L 232, 25.8.2006, s. 1)

26.8.2011

---

(1)  EUT C 19, 20.1.2011, s. 8.

(2)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(3)  Åtgärden upphör att gälla vid midnatt den dag som anges i den här kolumnen.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 25.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 247/11

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2011/C 247/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”LANGRES”

EG-nr: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen:

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | | Produktbeskrivning |
| — |  | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — | | Framställningsmetod |
| — | | Samband |
| — | | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — |  | Annat (specificera) |

—



Produktens beteckning

—

Image

Produktbeskrivning

—



Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—

Image

Framställningsmetod

—

Image

Samband

—

Image

Märkning

—



Nationella krav

—



Annat (specificera)

2.   Typ av ändring(ar):

| — |  | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — | | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—



Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—

Image

Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar):

Det allmänna syftet med de begärda ändringarna är att införa de preciseringar som är nödvändiga för att skärpa produktionskraven för den mjölk som används och för själva produkten.

Ändringarna gör det möjligt att stärka sambandet mellan produkten och det geografiska området och bättre bevara produktens egenskaper.

3.1   Punkt 2 i specifikationen:

PRODUKTBESKRIVNING:

I produktbeskrivningen preciseras vissa av de särskilda tekniska uppgifterna som används för att beskriva ”Langres”.

Ostskorpans utseende och ostens form: Avsikten är dels att precisera beskrivningen, dels att anpassa ordvalet till den terminologi som verkligen används vid kontroll av produkten och särskilt vid organoleptisk kontroll. De gjorda ändringarna innebär ingen ändring av produktens egenskaper.

Hänvisning till formarnas diameter i stället för ostarnas diameter: Detta underlättar kontrollen av att kravet på ostarnas diameter uppfyllts. Eftersom diametern varierar något beroende på mogningslagringens längd och förhållanden, anses det vara tillförlitligare att beskriva formarna.

Uppgiften om ostarnas höjd har utgått och en maximivikt har införts: Uppgifter om minsta och största vikt samt minsta och största diameter anses vara lämpligare för att beskriva ostarna.

Införande av ett mellanformat: Detta format mellan det lilla och det stora formatet gör det lättare för konsumenten att identifiera olika typer av format och förstärker på så sätt beteckningen ”Langres” typiska egenskaper. Eftersom diametern för det lilla formatet minskats, är det även lättare att skilja det från mellanformatet.

3.2   Punkt 5 i specifikationen:

BESKRIVNING AV FRAMSTÄLLNINGSMETOD FÖR PRODUKTEN:

Mjölkproduktion

Mjölkkobesättning

Genom att använda raser som är anpassade för mindre intensiva produktionssystem förstärks sambandet mellan ”Langres” och det geografiska området.

Bestämmelserna om köp av mjölkkor och utfodring av kvigor syftar till att garantera att den mjölk som används för framställning av ”Langres” kommer från djur vars anpassning till området förstärks genom att specifikationerna iakttas i djurhållning och utfodring en tid innan korna tas i produktion.

Utfodring av mjölkkobesättningen

En hög självförsörjningsgrad för foder (80 %) i produktionsområdet för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Langres” är ett av de huvudsakliga kriterier som stärker sambandet med området. Naturens särdrag och uppfödarnas kunskaper, särskilt om skötseln av betesmarkerna, återspeglas i det foder som ges till mjölkkorna.

Bestämmelserna om utfodring av mjölkkobesättningarna syftar till att bevara den traditionella utfodringen med vallfoder i produktionsområdet för ”Langres”. Dels garanteras att en minimiandel av fodret utgörs av vallfoder, dels eftersträvar man att bibehålla vallfodrets särskilda kvaliteter genom att bevara en naturlig flora med stor mångfald och undvika intrång av nya arter som kan påverka floran.

Garantin för en betydande andel vallfoder i utfodringen (obligatoriskt bete under 6 månader av året, minst 20 ar betesmark per mjölkko, 30 % vallfoder i den dagliga foderransonen vintertid) är en viktig faktor som stärker sambandet med området. Även begränsningen av konstgödsel bidrar, eftersom ängarnas biologiska mångfald bevaras genom att undvika för mycket kväve som kan leda till försurning av marken och intrång av nya arter som inte är intressant som vallfoder eller till och med kan konkurrera ut den önskade floran.

Jordbrukarna måste kunna lagra vallfoder motsvarande 130 % av vinterns behov. Detta är en mycket utbredd tradition som är specifik för regionen. Jordbrukarna kan på så sätt uppnå målet att vara självförsörjande på foder och är garderade mot dåliga skördar på grund av oförutsedda väderförhållanden. En anpassningsperiod beviljas för jordbrukare som inte uppfyller kriteriet.

De grovfoder och kraftfoder som är tillåtna anges i positivlistor. Även för dessa foder finns föreskrifter om egenskaper, lagringsförhållanden, beredning och utfodring. Samtliga dessa nya bestämmelser motsvarar traditionella metoder som används i produktionsområdet för ”Langres”. De syftar framför allt till att förhindra typer av foder eller lagringsmetoder som kan inverka negativt på de särskilda egenskaperna hos den mjölk som används för att framställa ”Langres”.

Även listan över dessa foder har upprättats med iakttagande av kravet på självförsörjning på foder i produktionsområdet, i syfte att säkerställa fodrets härkomst och lokala ursprung.

Begränsningen av kraftfodret bidrar för övrigt till att bromsa utvecklingen mot en intensivare produktion och främjar sambandet med det geografiska området.

Ostframställning

Användningen av behandlingsmetoder och tillsatser vid ostframställning omfattas av allmän lagstiftning. Det har dock konstaterats att ny teknik som rör behandlingsmetoder och tillsatser som mikrofiltrering, partiell koncentration av mjölken eller mogningsenzym kan påverka de särskilda egenskaperna hos ostar med ursprungsbeteckning. Vissa enzymtillsatser har visat sig vara oförenliga med produkter med skyddad ursprungsbeteckning, om man vill bevara produkternas grundläggande egenskaper.

Det har därför blivit nödvändigt att i punkt 5 i produktspecifikationen för varje ursprungsbeteckning ange gängse metoder i fråga om användning av behandlingar och tillsatser i mjölken och under ostframställningen. På så sätt kan man undvika att nya metoder som inte omfattas av bestämmelserna i framtiden påverkar de skyddade ostarnas egenskaper.

Tekniska kriterier fastställdes i produktspecifikationen 1996: Längd och temperatur för syrningen och avrinningen, ingen vändning under avrinningen samt frekvens för den behandling som ska göras under mognadslagringen.

De tekniska kriterier som fastställs i den nya versionen av specifikationerna för de åtgärder som ska vidtas under allt från formningen av ostmassan till mognadslagringen av ostarna reglerar framställningsprocessen och garanterar den homogenitet som krävs för att erhålla ”Langres” särskilda organoleptiska egenskaper. I dessa produktionsvillkor respekteras även de metoder som under historiens gång har gett ”Langres” dess renommé.

Mogning av mjölken innan löpe tillsätts och användning av mesofila bakterier: På detta sätt garanteras ostmassans mjölkkaraktär, vilket är en förutsättning för att produkten ska få de rätta organoleptiska egenskaperna.

Koaguleringstid: Mycket viktig, eftersom den garanterar de egenskaper hos ostmassan som ger ”Langres” dess speciella karaktär.

Snittning av ostmassan: Möjliggör föregående vassleavrinning i ostbunken, vilket underlättar den senare avrinningen. Däremot är föregående avrinning utanför ostbunken förbjuden för att förhindra att ostmassan faller sönder.

Avskaffande av förbudet mot tvättning och pressning av ostmassan i samband med att den läggs i formen: Dessa åtgärder är specifika för ostar som framställs med löpe, men förbudet har blivit överflödigt på grund av gränsen på pH 4,6 när ostarna tas ur formarna. Denna gräns, som garanterar ostarnas mjölkkaraktär, förhindrar nämligen att osten tvättas eller pressas.

Fastställande av en temperatur på minst 19 °C: Främjar spontan avrinning och upprätthåller enzymaktiviteten, som underlättar syrningen av ostarna.

Begränsning av antalet vändningar till två under avrinningen: Garanterar att det naturligt bildas en fördjupning på ostarnas ovansida, vilket är ett viktigt särdrag för ”Langres”.

Mognadslagring av ostarna

De gjorda preciseringarna möjliggör en bättre reglering av mognadslagringen i vid bemärkelse (från torkning till den egentliga mognadslagringen) som är ett viktigt skede i framställningen av ost, eftersom osten under mognadslagringen kan utveckla hela sin potential.

Fastställande av temperatur- och fuktförhållanden (temperatur för torkningen, temperatur och fukt för den egentliga mognadslagringen).

Krav på våtbehandling garanterar en kontrollerad utveckling av de särskilda mognadsbakterier som ger ”Langres” dess särskilda organoleptiska egenskaper.

Fastställande av en kortaste tid för mognadslagring på 18 dagar för det nyinförda mellanformatet.

3.3   Punkt 6 i specifikationen:

FAKTORER SOM STYRKER SAMBANDET MED DET GEOGRAFISKA OMRÅDET:

Denna del av specifikationen har skrivits om i enlighet med det sammanfattande dokumentet (specifika uppgifter om det geografiska området/specifika uppgifter om produkten/orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper) och har kompletterats med beaktande av preciseringarna av framställningsmetoden: de förhållanden vid mjölkproduktionen och ostframställningen som påverkar ”Langres” egenskaper och har gett den sitt renommé.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”LANGRES”

EG-nr: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning:

”Langres”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.3 – | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3 –

Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig:

Det är en mjuk ost med tvättad skorpa. Skorpan är slät till lätt rynkad och kittad, med en färg efter mognadslagring som varierar från guldgul till brunröd.

Ostmassan är vit, men blir gräddgul under mognadslagringen. Osten är cylinderformad till något konformad, med en fördjupning på ovansidan (mer än 5 millimeter djup) och finns i tre storlekar:

| — | Stort format tillverkat i en form med diametern 16–20 centimeter och med en vikt på 800–1 300 gram. |
| --- | --- |

—

Stort format tillverkat i en form med diametern 16–20 centimeter och med en vikt på 800–1 300 gram.

| — | Mellanformat tillverkat i en form med diametern 9–10 centimeter och med en vikt på 280–350 gram. |
| --- | --- |

—

Mellanformat tillverkat i en form med diametern 9–10 centimeter och med en vikt på 280–350 gram.

| — | Litet format tillverkat i en form med diametern 7–8 centimeter och med en vikt på 150–250 gram. |
| --- | --- |

—

Litet format tillverkat i en form med diametern 7–8 centimeter och med en vikt på 150–250 gram.

Osten innehåller minst 50 procent fett efter fullständig torkning.

Dess torrsubstansinnehåll är mer än 42 procent.

Den tillverkas uteslutande av komjölk som tillsatts löpe efter att först ha genomgått mogning. Koaguleringstiden på mellan två och en halv till fem och en halv timmar garanterar ostmassans mjölkkaraktär.

Osten vänds endast två gånger under avrinningen och våtbehandlas under mognadslagringen, som är 15–21 dagar lång beroende på ostens format.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Langres är en ost som tillverkas uteslutande av ej koncentrerad och ej rekonstituerad komjölk som tillsatts löpe och som kommer från det geografiska produktionsområde som anges i punkt 4. Det är förbjudet att förvara mjölkråvaran i minusgrader.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Minst 80 % av mjölkkobesättningens foder, beräknat på torrsubstansen och som årligt genomsnitt, kommer från beteckningens geografiska område.

Mjölkkobesättningen går på bete under minst 6 månader av året och den tillgängliga arealen under denna tid är minst 20 ar betesmark per mjölkko.

Andelen vallfoder under vintern utgör minst 30 % av det grovfoder som ges, varav minst hälften i form av hö eller konsttorkat vallfoder.

Tillåtna som grovfoder är

| — | vall från naturliga, tillfälliga eller anlagda ängar, som betas, ges som grönfoder eller lagras som ensilage, rundbalar eller hö eller konsttorkas, |
| --- | --- |

—

vall från naturliga, tillfälliga eller anlagda ängar, som betas, ges som grönfoder eller lagras som ensilage, rundbalar eller hö eller konsttorkas,

| — | majs som hel växt, som ges som grönfoder, lagras som ensilage eller konsttorkas, |
| --- | --- |

—

majs som hel växt, som ges som grönfoder, lagras som ensilage eller konsttorkas,

| — | foderbetor, |
| --- | --- |

—

foderbetor,

| — | spannmål, som ges som grönfoder, eller lagras som rundbalar eller ensilage, |
| --- | --- |

—

spannmål, som ges som grönfoder, eller lagras som rundbalar eller ensilage,

| — | halm från spannmål. |
| --- | --- |

—

halm från spannmål.

Vid grönfoderutfodring ska fodret, som skördats på vederbörligt sätt, transporteras färskt till gården och får inte värmas upp innan det ges till mjölkkorna. Tiden mellan det att fodret skördas och ges till korna får vara högst två mjölkningar.

Foderbetor ska tvättas omsorgsfullt innan de ges till korna. De ska vara hela, rena och friska. Om betorna skärs i bitar ska detta göras dagligen.

Rundbalar tillverkas av förtorkat foder och innehåller minst 60 % torrsubstans.

Ensilage är tillåtet förutsatt att det förvaras på betongplatta. Vidare krävs en avlastningsplattform i betong, utom om det finns ett alternativt system för avlastning på vederbörligt sätt.

Vall som ensileras ska förtorkas och ska innehålla minst 30 % torrsubstans.

Hö ska obligatoriskt förvaras torrt i lada.

Från och med den 1 januari 2013 ska halm obligatoriskt förvaras torrt i lada.

Kraftfoder och annat torrfoder lagras på lämplig plats skyddat för fukt. Med torrfoder avses ett foder som innehåller mer än 85 % torrsubstans.

Utfodringen med kraftfoder är begränsad till ett årligt genomsnitt på högst 7 kg per lakterande mjölkko per dag.

Kraftfoderblandningar, helfoder eller kompletteringsfoder får innehålla

| — | spannmål eller biprodukter av spannmål, |
| --- | --- |

—

spannmål eller biprodukter av spannmål,

| — | proteingrödor och oljeväxter, |
| --- | --- |

—

proteingrödor och oljeväxter,

| — | växtmassa, |
| --- | --- |

—

växtmassa,

| — | melass, |
| --- | --- |

—

melass,

| — | konsttorkad lusern, |
| --- | --- |

—

konsttorkad lusern,

| — | produkter av mjölk (vassle), |
| --- | --- |

—

produkter av mjölk (vassle),

| — | mineralfoder som eventuellt tillsatts vitaminer. |
| --- | --- |

—

mineralfoder som eventuellt tillsatts vitaminer.

Kraftfoder kan framställas på gården (blandas på jordbruksföretaget av det som produceras där) eller köpas.

Krossning av spannmål sker uteslutande på mekanisk väg.

Flytande foder får användas förutsatt att dess sammansättning är klart angiven och är förenlig med listan över godkända foder.

Det är förbjudet att använda kaustiksoda för behandling av spannmål som är avsedd att användas som foder till mjölkkobesättningen.

Det är förbjudet att tillsätta skyddat metionin och ammoniak.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Mjölkproduktionen, ostframställningen och mognadslagringen ska genomföras i det geografiska området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

—

3.7   Särskilda regler för märkning:

Ostar med ursprungsbeteckningen ”Langres” ska märkas med denna beteckning åtföljt av uppgiften ”Ursprungsbeteckning” i en teckenstorlek som utgör minst två tredjedelar av de största tecken som förekommer i märkningen.

Det är obligatoriskt att anbringa EU:s logotyp för skyddad ursprungsbeteckning.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska området utgörs av trakterna kring betesmarkerna i Bassigny och på Langres-platån.

Mjölkproduktion, ostframställning och mognadslagring ska ske i följande områden:

| — | Departementet Côte d’Or.






  — | Kommunerna Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive och Vernois-lès-Vesvres. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Côte d’Or.

—

Kommunerna Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive och Vernois-lès-Vesvres.

| — | Departementet Haute-Marne.






  — | Arrondissementen Chaumont och Langres. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Haute-Marne.

—

Arrondissementen Chaumont och Langres.

| — | Departementet Vosges.






  — | Kantonen Neufchâteau. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Vosges.

—

Kantonen Neufchâteau.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Det geografiska området utgörs av trakterna kring betesmarkerna i Bassigny och på Langres-platån.

Hela området ligger på ett substrat från juraperioden som ger mer eller mindre lerhaltiga kalkjordar. Den genomsnittliga höjden är 400–500 meter.

Olika dokument (överföring av länsherrerättigheter, utdrag ur staden Langres räkenskaper) vittnar om att man på landsbygden kring Langres redan under medeltiden framställde ostar i form som fick rinna av och torka och därefter troligen mogningslagrades.

I en bok av A. F. Pauriau från 1800-talet omnämns osten Langres (La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers, 1874).

På den tiden skedde produktionen uteslutande på gårdarna och saluföringen av de ostar som tillverkades i regionen skedde främst via staden Langres där fjorton firmor köpte in vita ostar och mognadslagrade dem. Det förefaller som om det under olika tider har funnits olika storlekar på ostarna, framför allt beroende på saluföringens inriktning. Allmänt kan det emellertid skiljas mellan små ostar som var avsedda att ätas relativt unga och ostar i större format som kunde lagras längre och såldes till orter längre bort.

Så småningom etablerade sig grossister i området. De köpte in ostar direkt i byarna och handelns volym ökade gradvis. Ostsändningar gick till Paris, Châlons, Bar-le-Duc, Nancy, departementen Corrèze och Allier och ibland till Genève. Vid denna tid hade osten från Langres sin höjdpunkt.

Kriget 1914–1918 markerade början på en nedgång för gårdstillverkningen i Langres, även om den fortgick ända fram till slutet av 1940-talet. Under denna tid ersattes gårdstillverkningen gradvis av produktionen från de ostfabriker som etablerat sig i regionen redan i början av 1900-talet, men som inriktade sig på annan ostproduktion, särskilt ostar framställda av pressad, uppvärmd ostmassa.

Det var inte förrän 1950 som några mathantverkare åter började tillverka Langres och produktionen av osten således åter kom igång. År 1981 inrättades en branschorganisation för Langres och denna uppställde 1986 som mål att erhålla en kontrollerad ursprungsbeteckning för osten från Langres för att befästa dess renommé.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

”Langres” är en mjuk ost med tvättad skorpa och med en färg som efter mognadslagringen varierar från klargul till brun. Dess främsta särdrag är en fördjupning på ovansidan som kallas ”fontaine” eller ”cuvette”.

”Langres” finns i tre olika storlekar och väger 150–250 gram i det minsta formatet, 280–350 gram i mellanformatet och 800–1 300 gram i det största formatet.

Tillverkningen karakteriseras framför allt av två viktiga etapper: långsam mogning av mjölken som ger ostmassan en mjölkkaraktär samt tvättning med saltvatten under mognadslagringen.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Det geografiska området har fastställts på basen av det traditionella området för framställning av osten från Langres och uppfödning av nötkreatursraser som sedan länge funnits i regionen (framför allt Simmental). Mjölkjordbruken åtar sig att producera mjölk från i huvudsak dessa raser. Det geografiska området omfattar även angränsande områden med naturförhållanden som tillräckligt liknar förhållandena på den plats där osten har sitt ursprung.

Jordarna i området lämpar sig för produktion av flera olika grödor och djuruppfödning. Uppfödningen är särskilt koncentrerad till Bassigny, där jordarna är särskilt lämpade för vallproduktion. Den stora andelen vallfoder från ängarna i produktionsområdet som används vid utfodringen av mjölkkorna garanterar att den producerade mjölken påverkas av naturen och dess särdrag.

Metoderna för hållning av mjölkkobesättningen är anpassade till de villkor som ställs av naturen i det geografiska området. Till exempel hålls stora lager av vallfoder på gårdarna året runt, i enlighet med gammal sed som är mycket utbredd i regionen. På detta sätt garanteras en utfodring baserad på vallfoder, trots att bete inte hela tiden är möjligt, dels på grund av sommartorkan på Langres-platån, dels på grund av de relativt hydromorfa jordarna i Bassigny.

De särskilda förhållandena vid framställningen, såsom en lång mogningstid för mjölken och den behandling av ostarna som görs under mognadslagringen, återspeglar lokal kunskap med långa traditioner.

Begränsningen av antalet vändningar till två under avrinningen är likaså en metod med anor åtminstone så långt tillbaka som till 1800-talet. Denna metod gör att det bildas en fördjupning på ostarnas ovansida. Detta viktiga särdrag garanteras genom de framställningsmetoder som dagens producenter av Langres måste använda.

De framställningsmetoder som nu används och som har sitt upphov i traditionella metoder ger Langres de egenskaper som bekräftar dess identitet: en mjuk ost med tvättad skorpa och kraftig och karakteristisk doft och som finns i flera distinkta format.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---