# Europos Sąjungos C 236E/2011

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2011.236.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 236E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. rugpjūčio 12d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2011.236.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 236E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. rugpjūčio 12d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2010–2011 m. SESIJA2010 m. birželio 15 d.–17 d. ir 23 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 257 E, 2010 9 24.
  2010 m. birželio 16 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2008 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 252, 2010 9 25, p. 24.
  PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2010 m. birželio 15 d., antradienis |
| 2011/C 236E/01 | Regioninės politikos ir jos finansavimo skaidrumas2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl regioninės politikos ir jos finansavimo skaidrumo (2009/2232(INI)) | 1 |
| 2011/C 236E/02 | Įgaliojimai, susiję su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto (2010/2002(BUD)) | 6 |
| 2011/C 236E/03 | Išvestinių finansinių priemonių rinkos. Būsimi politiniai veiksmai2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išvestinių finansinių priemonių rinkų. Būsimi politiniai veiksmai (2010/2008(INI)) | 17 |
| 2011/C 236E/04 | Daiktų internetas2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl daiktų interneto (2009/2224(INI)) | 24 |
| 2011/C 236E/05 | Tolesni interneto valdymo etapai2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių interneto valdymo etapų (2009/2229(INI)) | 33 |
| 2011/C 236E/06 | Bendrijos inovacijų politika besikeičiančiame pasaulyje2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijos inovacijų politikos peržiūros besikeičiančiame pasaulyje (2009/2227(INI)) | 41 |
| 2011/C 236E/07 | Pažanga įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus: laikotarpio vidurio apžvalga besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukščiausiojo lygio susitikimui2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažangos įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui (2010/2037(INI)) | 48 |
| | 2010 m. birželio 16 d., trečiadienis |
| 2011/C 236E/08 | 2020 m. Europa2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strategijos 2020 m. Europa | 57 |
| 2011/C 236E/09 | Ekonomikos valdymas2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekonomikos valdymo | 65 |
| | 2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienis |
| 2011/C 236E/10 | Žmogaus teisių gynėjams palankios ES politikos priemonės2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (2009/2199(INI)) | 69 |
| 2011/C 236E/11 | Statistikos duomenų kokybė Sąjungoje ir didesni Komisijos audito įgaliojimai (Eurostatas)2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Statistinių duomenų kokybės Sąjungoje ir didesnių audito įgaliojimų suteikimo Komisijai (Eurostatui) | 76 |
| 2011/C 236E/12 | Ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektai2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (2009/2204(INI)) | 79 |
| 2011/C 236E/13 | 2006–2010 m. Moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimas ir rekomendacijos dėl tolesnių veiksmų2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006–2010 m. Moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimo ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų (2009/2242(INI)) | 87 |
| 2011/C 236E/14 | Dėl sporto, ypač dėl žaidėjų agentų2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sporto žaidėjų agentų | 99 |
| 2011/C 236E/15 | ES ir Rusijos gegužės 31 d.–birželio 1 d. aukščiausiojo lygio susitikimo išvados2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadų (2010 m. gegužės 31 d.–birželio 1 d.) | 101 |
| 2011/C 236E/16 | Izraelio karinė operacija prieš humanitarinę flotilę ir Gazos ruožo blokada2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Izraelio karinės operacijos prieš humanitarinės pagalbos flotilę ir Gazos ruožo blokados | 105 |
| 2011/C 236E/17 | Prekyba kankinimo įrankiais2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, įgyvendinimo | 107 |
| 2011/C 236E/18 | Padėtis Korėjos pusiasalyje2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Korėjos pusiasalyje | 111 |
| 2011/C 236E/19 | Bosnija ir Hercegovina2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje | 113 |
| 2011/C 236E/20 | ES ir JAV susitarimas dėl oro susisiekimo2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo | 121 |
| 2011/C 236E/21 | Pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio direktyvų įgyvendinimas2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pirmojo geležinkelių direktyvų (2001/12/EB, 2001/13/EB ir 2001/14/EB) rinkinio įgyvendinimo | 125 |
| 2011/C 236E/22 | Potvyniai Vidurio Europoje, ypač Lenkijoje, Čekijos Respublikoje, Slovakijoje, Vengrijoje, Rumunijoje ir Prancūzijoje2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl potvynių Vidurio Europos šalyse, visų pirma Lenkijoje, Čekijoje, Slovakijoje,Vengrijoje, Rumunijoje ir Prancūzijoje | 128 |
| 2011/C 236E/23 | Teisėjų mokymas2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisėjų mokymo (Stokholmo programa) | 130 |
| 2011/C 236E/24 | Naujas postūmis įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujo postūmio įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją (2009/2107(INI)) | 132 |
| 2011/C 236E/25 | Demokratinė Kongo Respublika: Floribert Chebeya Bahizire atvejis2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos. Floribert Chebeya Bahizire atvejis | 142 |
| 2011/C 236E/26 | Nepalas2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nepalo | 145 |
| 2011/C 236E/27 | Egzekucijos Libijoje2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl egzekucijų Libijoje | 148 |
| | 2010 m. birželio 23 d., trečiadienis |
| 2011/C 236E/28 | Europos greitojo įspėjimo sistema kovojant su vaikų pornografija ir seksualiniu persekiojimu2010 m. birželio 23 d. rašytinis pareiškimas dėl Europos greitojo įspėjimo sistemos sukūrimo kovojant su vaikų pornografija ir seksualiniu persekiojimu | 152 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2010–2011 m. SESIJA2010 m. birželio 15 d.–17 d. ir 23 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 257 E, 2010 9 24.
  2010 m. birželio 16 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2008 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 252, 2010 9 25, p. 24.
  PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. birželio 16 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2008 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 252, 2010 9 25, p. 24.

2010 m. birželio 15 d., antradienis

2011/C 236E/01

Regioninės politikos ir jos finansavimo skaidrumas2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl regioninės politikos ir jos finansavimo skaidrumo (2009/2232(INI))

1

2011/C 236E/02

Įgaliojimai, susiję su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto (2010/2002(BUD))

6

2011/C 236E/03

Išvestinių finansinių priemonių rinkos. Būsimi politiniai veiksmai2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išvestinių finansinių priemonių rinkų. Būsimi politiniai veiksmai (2010/2008(INI))

17

2011/C 236E/04

Daiktų internetas2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl daiktų interneto (2009/2224(INI))

24

2011/C 236E/05

Tolesni interneto valdymo etapai2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių interneto valdymo etapų (2009/2229(INI))

33

2011/C 236E/06

Bendrijos inovacijų politika besikeičiančiame pasaulyje2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijos inovacijų politikos peržiūros besikeičiančiame pasaulyje (2009/2227(INI))

41

2011/C 236E/07

Pažanga įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus: laikotarpio vidurio apžvalga besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukščiausiojo lygio susitikimui2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažangos įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui (2010/2037(INI))

48

2010 m. birželio 16 d., trečiadienis

2011/C 236E/08

2020 m. Europa2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strategijos 2020 m. Europa

57

2011/C 236E/09

Ekonomikos valdymas2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekonomikos valdymo

65

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienis

2011/C 236E/10

Žmogaus teisių gynėjams palankios ES politikos priemonės2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (2009/2199(INI))

69

2011/C 236E/11

Statistikos duomenų kokybė Sąjungoje ir didesni Komisijos audito įgaliojimai (Eurostatas)2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Statistinių duomenų kokybės Sąjungoje ir didesnių audito įgaliojimų suteikimo Komisijai (Eurostatui)

76

2011/C 236E/12

Ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektai2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (2009/2204(INI))

79

2011/C 236E/13

2006–2010 m. Moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimas ir rekomendacijos dėl tolesnių veiksmų2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006–2010 m. Moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimo ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų (2009/2242(INI))

87

2011/C 236E/14

Dėl sporto, ypač dėl žaidėjų agentų2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sporto žaidėjų agentų

99

2011/C 236E/15

ES ir Rusijos gegužės 31 d.–birželio 1 d. aukščiausiojo lygio susitikimo išvados2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadų (2010 m. gegužės 31 d.–birželio 1 d.)

101

2011/C 236E/16

Izraelio karinė operacija prieš humanitarinę flotilę ir Gazos ruožo blokada2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Izraelio karinės operacijos prieš humanitarinės pagalbos flotilę ir Gazos ruožo blokados

105

2011/C 236E/17

Prekyba kankinimo įrankiais2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, įgyvendinimo

107

2011/C 236E/18

Padėtis Korėjos pusiasalyje2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Korėjos pusiasalyje

111

2011/C 236E/19

Bosnija ir Hercegovina2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje

113

2011/C 236E/20

ES ir JAV susitarimas dėl oro susisiekimo2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo

121

2011/C 236E/21

Pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio direktyvų įgyvendinimas2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pirmojo geležinkelių direktyvų (2001/12/EB, 2001/13/EB ir 2001/14/EB) rinkinio įgyvendinimo

125

2011/C 236E/22

Potvyniai Vidurio Europoje, ypač Lenkijoje, Čekijos Respublikoje, Slovakijoje, Vengrijoje, Rumunijoje ir Prancūzijoje2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl potvynių Vidurio Europos šalyse, visų pirma Lenkijoje, Čekijoje, Slovakijoje,Vengrijoje, Rumunijoje ir Prancūzijoje

128

2011/C 236E/23

Teisėjų mokymas2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisėjų mokymo (Stokholmo programa)

130

2011/C 236E/24

Naujas postūmis įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujo postūmio įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją (2009/2107(INI))

132

2011/C 236E/25

Demokratinė Kongo Respublika: Floribert Chebeya Bahizire atvejis2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos. Floribert Chebeya Bahizire atvejis

142

2011/C 236E/26

Nepalas2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nepalo

145

2011/C 236E/27

Egzekucijos Libijoje2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl egzekucijų Libijoje

148

2010 m. birželio 23 d., trečiadienis

2011/C 236E/28

Europos greitojo įspėjimo sistema kovojant su vaikų pornografija ir seksualiniu persekiojimu2010 m. birželio 23 d. rašytinis pareiškimas dėl Europos greitojo įspėjimo sistemos sukūrimo kovojant su vaikų pornografija ir seksualiniu persekiojimu

152

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2010 m. birželio 15 d., antradienis |
| 2011/C 236E/29 | Darbo tvarkos taisyklių suderinimas su Lisabonos sutartimi2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių suderinimo su Lisabonos sutartimi (2009/2062(REG)) | 153 |
| 2011/C 236E/30 | Delegacijos CARIFORUM ir ES parlamentiniame komitete sudarymas ir narių skaičius2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl delegacijos CARIFORUM ir ES parlamentiniame komitete sudarymo ir narių skaičiaus | 159 |
| | 2010 m. birželio 16 d., trečiadienis |
| 2011/C 236E/31 | Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto sudarymas ir narių skaičius2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko | 160 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2010 m. birželio 15 d., antradienis

2011/C 236E/29

Darbo tvarkos taisyklių suderinimas su Lisabonos sutartimi2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių suderinimo su Lisabonos sutartimi (2009/2062(REG))

153

2011/C 236E/30

Delegacijos CARIFORUM ir ES parlamentiniame komitete sudarymas ir narių skaičius2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl delegacijos CARIFORUM ir ES parlamentiniame komitete sudarymo ir narių skaičiaus

159

2010 m. birželio 16 d., trečiadienis

2011/C 236E/31

Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto sudarymas ir narių skaičius2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko

160

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2010 m. birželio 15 d., antradienis |
| 2011/C 236E/32 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas: ES ir Valensijos regionas2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD)) | 161 |
| PRIEDAS | 163 |
| 2011/C 236E/33 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Airija: Waterford Crystal2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD)) | 164 |
| PRIEDAS | 166 |
| 2011/C 236E/34 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Ispanija: Kastilija - La Manča2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD)) | 167 |
| PRIEDAS | 169 |
| 2011/C 236E/35 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Techninė pagalba Komisijos iniciatyva2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD)) | 170 |
| PRIEDAS | 171 |
| 2011/C 236E/36 | ES finansinė parama Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) ***I2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) (COM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2010)0004Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) | 173 |
| 2011/C 236E/37 | Konkurencingas krovinių vežimas Europos geležinkelių tinklu ***II2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkelių tinklu (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0247Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2010 m. birželio 15 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo | 174 |
| | 2010 m. birželio 16 d., trečiadienis |
| 2011/C 236E/38 | Jungtinė Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS 169) ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS-169) (COM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD)) | 175 |
| P7_TC1-COD(2009)0169Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2010/ES dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS) | 175 |
| 2011/C 236E/39 | Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūros ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo (COM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0047Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008 | 176 |
| 2011/C 236E/40 | Europos Žemės stebėsenos programa (GMES) (2011–2013 m.) ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinių praktinių veiksmų 2011–2013 m. (COM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0070Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. | 178 |
| 2011/C 236E/41 | Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto sudarymas ***2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE)) | 178 |
| 2011/C 236E/42 | Leidimas taikyti tvirtesnį bendradarbiavimą teisės, taikytinos santuokos nutraukimui ir gyvenimo skyrium (separacijos) nustatymui, srityje ***2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, projekto (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE)) | 179 |
| 2011/C 236E/43 | Euro įvedimas Estijoje 2011 m. sausio 1 d. *2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d. (COM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE)) | 181 |
| 2011/C 236E/44 | Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektas. III skirsnis. Komisija (2009 m. perviršis)2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projekto. III skirsnis. Komisija (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD)) | 184 |
| 2011/C 236E/45 | Teisės į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisių į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese projekto (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD)) | 185 |
| P7_TC1-COD(2010)0801Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl teisės į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese | 186 |
| 2011/C 236E/46 | Asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimas ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo (COM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD)) | 186 |
| 2011/C 236E/47 | Informacija apie maistą, skirta vartotojams ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (COM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0028Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei panaikinamos Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyvos 94/54/EB ir 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2004/77/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (
  1
  ) | 188 |
| I PRIEDAS | 219 |
| II PRIEDAS | 220 |
| III PRIEDAS | 221 |
| IV PRIEDAS | 223 |
| V PRIEDAS | 224 |
| VI PRIEDAS | 226 |
| VII PRIEDAS | 229 |
| VIII PRIEDAS | 230 |
| IX PRIEDAS | 231 |
| X PRIEDAS | 232 |
| XI PRIEDAS | 233 |
| XII PRIEDAS | 233 |
| | 2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienis |
| 2011/C 236E/48 | Vertybinių popierių siūlymas visuomenei ir skaidrumo reikalavimų suderinimas (Direktyvų 2003/71/EB ir 2004/109/EB keitimas) ***I2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Direktyvą 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (COM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD)) | 235 |
| P7_TC1-COD(2009)0132Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo | 236 |
| 2011/C 236E/49 | Sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ***I2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (COM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD)) | 236 |
| P7_TC1-COD(2009)0116Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 | 237 |
| 2011/C 236E/50 | Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymas Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje *2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE)) | 237 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2010 m. birželio 15 d., antradienis

2011/C 236E/32

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas: ES ir Valensijos regionas2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD))

161

PRIEDAS

163

2011/C 236E/33

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Airija: Waterford Crystal2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD))

164

PRIEDAS

166

2011/C 236E/34

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Ispanija: Kastilija - La Manča2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD))

167

PRIEDAS

169

2011/C 236E/35

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Techninė pagalba Komisijos iniciatyva2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD))

170

PRIEDAS

171

2011/C 236E/36

ES finansinė parama Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) ***I2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) (COM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD))

173

P7_TC1-COD(2010)0004Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)

173

2011/C 236E/37

Konkurencingas krovinių vežimas Europos geležinkelių tinklu ***II2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkelių tinklu (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0247Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2010 m. birželio 15 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo

174

2010 m. birželio 16 d., trečiadienis

2011/C 236E/38

Jungtinė Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS 169) ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS-169) (COM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD))

175

P7_TC1-COD(2009)0169Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2010/ES dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS)

175

2011/C 236E/39

Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūros ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo (COM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0047Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008

176

2011/C 236E/40

Europos Žemės stebėsenos programa (GMES) (2011–2013 m.) ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinių praktinių veiksmų 2011–2013 m. (COM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0070Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m.

178

2011/C 236E/41

Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto sudarymas ***2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE))

178

2011/C 236E/42

Leidimas taikyti tvirtesnį bendradarbiavimą teisės, taikytinos santuokos nutraukimui ir gyvenimo skyrium (separacijos) nustatymui, srityje ***2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, projekto (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE))

179

2011/C 236E/43

Euro įvedimas Estijoje 2011 m. sausio 1 d. *2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d. (COM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE))

181

2011/C 236E/44

Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektas. III skirsnis. Komisija (2009 m. perviršis)2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projekto. III skirsnis. Komisija (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD))

184

2011/C 236E/45

Teisės į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisių į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese projekto (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD))

185

P7_TC1-COD(2010)0801Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl teisės į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese

186

2011/C 236E/46

Asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimas ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo (COM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD))

186

2011/C 236E/47

Informacija apie maistą, skirta vartotojams ***I2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (COM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0028Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei panaikinamos Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyvos 94/54/EB ir 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2004/77/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (
  1
  )

1

188

I PRIEDAS

219

II PRIEDAS

220

III PRIEDAS

221

IV PRIEDAS

223

V PRIEDAS

224

VI PRIEDAS

226

VII PRIEDAS

229

VIII PRIEDAS

230

IX PRIEDAS

231

X PRIEDAS

232

XI PRIEDAS

233

XII PRIEDAS

233

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienis

2011/C 236E/48

Vertybinių popierių siūlymas visuomenei ir skaidrumo reikalavimų suderinimas (Direktyvų 2003/71/EB ir 2004/109/EB keitimas) ***I2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Direktyvą 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (COM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD))

235

P7_TC1-COD(2009)0132Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo

236

2011/C 236E/49

Sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ***I2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (COM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD))

236

P7_TC1-COD(2009)0116Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003

Thunnus thynnus

237

2011/C 236E/50

Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymas Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje *2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE))

237

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2010–2011 m. SESIJA 2010 m. birželio 15 d.–17 d. ir 23 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 257 E, 2010 9 24. 2010 m. birželio 16 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2008 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 252, 2010 9 25, p. 24. PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. birželio 15 d., antradienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/1

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisRegioninės politikos ir jos finansavimo skaidrumas

P7_TA(2010)0201

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl regioninės politikos ir jos finansavimo skaidrumo (2009/2232(INI))

2011/C 236 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 174–178 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1828/2006, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, įgyvendinimo taisykles (2),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 284/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti (4),

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimą dėl 2006 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija (5),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento sprendimą dėl 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija (6),

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl skaidrumo finansų srityje (7),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindo (8),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Struktūrinių fondų reglamento įgyvendinimo 2007–2013 m. Derybų dėl nacionalinių sanglaudos strategijų ir veiklos programų rezultatai (9),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento paskelbtą tyrimą „Duomenų skaidrumo iniciatyva ir jos įtaka sanglaudos politikai“,

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 3 d. Komisijos Žaliąją knygą „Europos skaidrumo iniciatyva“ (COM(2006)0194),

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikatą „20-oji struktūrinių fondų įgyvendinimo metinė ataskaita (2008 m.)“ (COM(2009)0617/2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7–0139/2010),

| A. | kadangi 2005 m. Komisija patvirtino Europos skaidrumo iniciatyvą, o 2006 m. paskelbė Žaliąją knygą siekdama padidinti ES valdymo skaidrumą, atvirumą ir atskaitingumą ir kadangi Europos skaidrumo iniciatyvos pagrindas yra viešosios informacijos apie ES lėšų gavėjus teikimas, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2005 m. Komisija patvirtino Europos skaidrumo iniciatyvą, o 2006 m. paskelbė Žaliąją knygą siekdama padidinti ES valdymo skaidrumą, atvirumą ir atskaitingumą ir kadangi Europos skaidrumo iniciatyvos pagrindas yra viešosios informacijos apie ES lėšų gavėjus teikimas,

| B. | kadangi remiantis pasidalijamojo valdymo sistema informacija apie ES lėšų gavėjus yra valdoma valstybės narės lygmeniu ir kadangi nėra specialaus ES įpareigojimo ar griežtų Komisijos nurodymų, tokios informacijos viešo skelbimo mastas valstybėse narėse labai skiriasi, todėl sunku palyginti padėtį ES, |
| --- | --- |

B.

kadangi remiantis pasidalijamojo valdymo sistema informacija apie ES lėšų gavėjus yra valdoma valstybės narės lygmeniu ir kadangi nėra specialaus ES įpareigojimo ar griežtų Komisijos nurodymų, tokios informacijos viešo skelbimo mastas valstybėse narėse labai skiriasi, todėl sunku palyginti padėtį ES,

| C. | kadangi atskleidus informaciją apie ES lėšų gavėjus, visuomenė galės dalyvauti prasmingoje diskusijoje apie tai, kaip leidžiamos viešosios lėšos, kuri labai svarbi veikiančios demokratijos šalims, |
| --- | --- |

C.

kadangi atskleidus informaciją apie ES lėšų gavėjus, visuomenė galės dalyvauti prasmingoje diskusijoje apie tai, kaip leidžiamos viešosios lėšos, kuri labai svarbi veikiančios demokratijos šalims,

| D. | kadangi Europos skaidrumo iniciatyva nebuvo susieta su griežčiau reglamentuojama ir labiau įpareigojančia finansų kontrolės ir audito sritimi, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos skaidrumo iniciatyva nebuvo susieta su griežčiau reglamentuojama ir labiau įpareigojančia finansų kontrolės ir audito sritimi,

| E. | kadangi Europos skaidrumo iniciatyva turėtų daryti didelį poveikį užtikrindama skaidrias partnerystes visų krypčių sanglaudos programavimo ciklo etapais ir kadangi reglamentuose vis dėlto nėra aiškiai nurodyta, kokiu mastu partneriai turėtų įsitraukti į įvairius programavimo procesus, ir nėra išsamiai aprašyta tokio įsitraukimo tvarka, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos skaidrumo iniciatyva turėtų daryti didelį poveikį užtikrindama skaidrias partnerystes visų krypčių sanglaudos programavimo ciklo etapais ir kadangi reglamentuose vis dėlto nėra aiškiai nurodyta, kokiu mastu partneriai turėtų įsitraukti į įvairius programavimo procesus, ir nėra išsamiai aprašyta tokio įsitraukimo tvarka,

| F. | kadangi nepakanka išankstinės informacijos apie Komisijos sprendimus dėl didelės apimties projektų finansavimo, todėl trūksta skaidrumo ir kadangi šį trūkumą reikėtų pašalinti, |
| --- | --- |

F.

kadangi nepakanka išankstinės informacijos apie Komisijos sprendimus dėl didelės apimties projektų finansavimo, todėl trūksta skaidrumo ir kadangi šį trūkumą reikėtų pašalinti,

| G. | kadangi skaidrumo iniciatyva turi būti įgyvendinama kartu paprastinant struktūrinių fondų lėšų gavimo procedūras, |
| --- | --- |

G.

kadangi skaidrumo iniciatyva turi būti įgyvendinama kartu paprastinant struktūrinių fondų lėšų gavimo procedūras,

| 1. | mano, kad sanglaudos politikos ir jos programavimo ciklo, išlaidų paskirstymo ir galimybės potencialiems struktūrinių fondų lėšų gavėjams gauti informaciją skaidrumas yra pagrindinė būtina sąlyga bendriems sanglaudos politikos tikslams pasiekti ir kad dėl šios priežasties skaidrumas turėtų tapti pagrindiniu įvairiems sektoriams taikomu principu sanglaudos programavimo ir sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

1.

mano, kad sanglaudos politikos ir jos programavimo ciklo, išlaidų paskirstymo ir galimybės potencialiems struktūrinių fondų lėšų gavėjams gauti informaciją skaidrumas yra pagrindinė būtina sąlyga bendriems sanglaudos politikos tikslams pasiekti ir kad dėl šios priežasties skaidrumas turėtų tapti pagrindiniu įvairiems sektoriams taikomu principu sanglaudos programavimo ir sprendimų priėmimo procesuose;

Duomenų apie sanglaudos lėšų gavėjus atskleidimas

| 2. | reiškia pasitenkinimą tuo, kad vykdant Europos skaidrumo iniciatyvos reikalavimus Komisijos Regioninės politikos generalinio direktorato tinklalapyje skelbiami interaktyvūs žemėlapiai su nuorodomis į Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo lėšų gavėjų sąrašus, kurie skelbiami atitinkamai nacionaliniuose ar regionų tinklalapiuose; ragina valstybes nares tinkamomis priemonėmis skleisti informaciją apie Regioninės politikos generalinio direktorato interneto svetainę siekiant suteikti visuomenei kuo didesnę galimybę naudotis šia duomenų baze; pažymi, kad, nepaisant to, suinteresuotosioms šalims vis dar labai sunku sužinoti, kaip naudojamos viešosios lėšos; ragina Komisiją plačiai konsultuotis su šiomis šalimis dėl galimų būdų šiai padėčiai ištaisyti; |
| --- | --- |

2.

reiškia pasitenkinimą tuo, kad vykdant Europos skaidrumo iniciatyvos reikalavimus Komisijos Regioninės politikos generalinio direktorato tinklalapyje skelbiami interaktyvūs žemėlapiai su nuorodomis į Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo lėšų gavėjų sąrašus, kurie skelbiami atitinkamai nacionaliniuose ar regionų tinklalapiuose; ragina valstybes nares tinkamomis priemonėmis skleisti informaciją apie Regioninės politikos generalinio direktorato interneto svetainę siekiant suteikti visuomenei kuo didesnę galimybę naudotis šia duomenų baze; pažymi, kad, nepaisant to, suinteresuotosioms šalims vis dar labai sunku sužinoti, kaip naudojamos viešosios lėšos; ragina Komisiją plačiai konsultuotis su šiomis šalimis dėl galimų būdų šiai padėčiai ištaisyti;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad naudojantis šiomis valstybių narių duomenų bazėmis būtų galima atlikti visapusę paiešką ir kad duomenų bazės būtų suderintos siekiant palengvinti visos ES duomenų apžvalgą ir būtų išlaikytas jų tinkamumas naudoti vietos lygmeniu; taigi mano, kad atsižvelgiant į minėtus dalykus duomenis būtina skubiai pateikti dviem kalbomis (vietos kalba ar kalbomis ir viena iš Komisijos darbo kalbų); |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad naudojantis šiomis valstybių narių duomenų bazėmis būtų galima atlikti visapusę paiešką ir kad duomenų bazės būtų suderintos siekiant palengvinti visos ES duomenų apžvalgą ir būtų išlaikytas jų tinkamumas naudoti vietos lygmeniu; taigi mano, kad atsižvelgiant į minėtus dalykus duomenis būtina skubiai pateikti dviem kalbomis (vietos kalba ar kalbomis ir viena iš Komisijos darbo kalbų);

| 4. | pabrėžia, kad norint padidinti duomenų apie paramos gavėjus naudingumą reikia gerinti informacijos turinį ir jo pateikimą; todėl ragina Komisiją nustatyti išsamesnį ir labiau norminį informacijos pateikimo formatą, kuriame būtų reikalaujama nurodyti teiktinos informacijos struktūrą, formą ir turinį; mano, kad teikiant reikiamą informaciją taip pat reikėtų palengvinti paiešką pagal kriterijus, kad būtų galima iš karto susidaryti vaizdą apie ieškomas sudedamąsias dalis; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad norint padidinti duomenų apie paramos gavėjus naudingumą reikia gerinti informacijos turinį ir jo pateikimą; todėl ragina Komisiją nustatyti išsamesnį ir labiau norminį informacijos pateikimo formatą, kuriame būtų reikalaujama nurodyti teiktinos informacijos struktūrą, formą ir turinį; mano, kad teikiant reikiamą informaciją taip pat reikėtų palengvinti paiešką pagal kriterijus, kad būtų galima iš karto susidaryti vaizdą apie ieškomas sudedamąsias dalis;

| 5. | ragina viešai skelbiant paramos gavėjų ir, kai reikia, suinteresuotųjų šalių sąrašus pateikti papildomos svarbios informacijos; taigi siūlo apsvarstyti galimybę šiuo metu taikomus būtiniausius reikalavimus papildyti reikalavimu pateikti informaciją apie vietą, patvirtintų projektų santraukas, nurodyti paramos rūšį ir pateikti projekto partnerių aprašymą kaip atskleidžiamos informacijos apie paramos gavėjus sudedamąsias dalis; prašo renkamus duomenis pateikti ir tvarkyti struktūrizuotai ir palyginamai siekiant užtikrinti, kad juos būtų labai patogu naudoti, ir siekiant tikro skaidrumo; mano, kad tai galima padaryti nedidinant papildomų išlaidų; |
| --- | --- |

5.

ragina viešai skelbiant paramos gavėjų ir, kai reikia, suinteresuotųjų šalių sąrašus pateikti papildomos svarbios informacijos; taigi siūlo apsvarstyti galimybę šiuo metu taikomus būtiniausius reikalavimus papildyti reikalavimu pateikti informaciją apie vietą, patvirtintų projektų santraukas, nurodyti paramos rūšį ir pateikti projekto partnerių aprašymą kaip atskleidžiamos informacijos apie paramos gavėjus sudedamąsias dalis; prašo renkamus duomenis pateikti ir tvarkyti struktūrizuotai ir palyginamai siekiant užtikrinti, kad juos būtų labai patogu naudoti, ir siekiant tikro skaidrumo; mano, kad tai galima padaryti nedidinant papildomų išlaidų;

| 6. | prašo sudaryti visų programose pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą dalyvaujančių paramos gavėjų, o ne tik pagrindinių paramos gavėjų, sąrašą; |
| --- | --- |

6.

prašo sudaryti visų programose pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą dalyvaujančių paramos gavėjų, o ne tik pagrindinių paramos gavėjų, sąrašą;

| 7. | pabrėžia, kad visapusis Europos skaidrumo iniciatyvos reikalavimų vykdymas būtinas pasitelkiant atitinkamą reguliavimą, geresnį konsultavimo, įspėjimo mechanizmą ir reikalavimų nevykdymo atveju kaip paskutinę išeitį taikant poveikio priemones; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad visapusis Europos skaidrumo iniciatyvos reikalavimų vykdymas būtinas pasitelkiant atitinkamą reguliavimą, geresnį konsultavimo, įspėjimo mechanizmą ir reikalavimų nevykdymo atveju kaip paskutinę išeitį taikant poveikio priemones;

Skaidrumas ir pasidalijamasis valdymas

| 8. | ragina Komisiją paaiškinti, kaip praktiškai įgyvendinti Europos skaidrumo iniciatyvos principus veiksmų programų ir jų informavimo planų lygmeniu; todėl pabrėžia, kad reikia nustatyti aiškesnes informacijos apie pasidalijamuoju būdu valdomų lėšų gavėjus atskleidimo taisykles; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją paaiškinti, kaip praktiškai įgyvendinti Europos skaidrumo iniciatyvos principus veiksmų programų ir jų informavimo planų lygmeniu; todėl pabrėžia, kad reikia nustatyti aiškesnes informacijos apie pasidalijamuoju būdu valdomų lėšų gavėjus atskleidimo taisykles;

| 9. | pabrėžia būtinybę reglamentus ir jų įgyvendinimo taisykles formuluoti taip, kad procedūros būtų skaidrios, sudaryti geresnes galimybes potencialiems paramos gavėjams pasinaudoti struktūriniais fondais ir sumažinti dalyviams tenkančią administracinę naštą, visų pirma tam tikromis priemonėmis, pavyzdžiui, viešai paskelbiant aiškinamąsias pastabas apie įgyvendinimą, dėl kurių susitaria Komisija ir valstybės narės; ragina vadovaujančias valstybių narių institucijas skaidriai pristatyti visus struktūrinių fondų lėšomis finansuojamų projektų etapus; pakartoja savo nuomonę, kad skaidrios ir aiškios procedūros yra gerą valdymą lemiantys veiksniai, tad palankiai vertina Komisijos pastangas teikti pasiūlymus dėl supaprastinimo; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia būtinybę reglamentus ir jų įgyvendinimo taisykles formuluoti taip, kad procedūros būtų skaidrios, sudaryti geresnes galimybes potencialiems paramos gavėjams pasinaudoti struktūriniais fondais ir sumažinti dalyviams tenkančią administracinę naštą, visų pirma tam tikromis priemonėmis, pavyzdžiui, viešai paskelbiant aiškinamąsias pastabas apie įgyvendinimą, dėl kurių susitaria Komisija ir valstybės narės; ragina vadovaujančias valstybių narių institucijas skaidriai pristatyti visus struktūrinių fondų lėšomis finansuojamų projektų etapus; pakartoja savo nuomonę, kad skaidrios ir aiškios procedūros yra gerą valdymą lemiantys veiksniai, tad palankiai vertina Komisijos pastangas teikti pasiūlymus dėl supaprastinimo;

| 10. | pažymi, kad įgyvendinant tarpvalstybines ir tarptautines programas susiduriama su tam tikrais sunkumais dėl skirtingos administracinės kultūros, nacionalinių taisyklių ir valstybėse narėse vartojamų kalbų, kurie turi įtakos ne tik kiekybiniams, bet ir kokybiniams šių iniciatyvų aspektams; todėl svarbiausia būtų parengti konkrečias skaidrumo taisykles, koordinuojant ir bendradarbiaujant įvairioms vadovaujančioms institucijoms; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad įgyvendinant tarpvalstybines ir tarptautines programas susiduriama su tam tikrais sunkumais dėl skirtingos administracinės kultūros, nacionalinių taisyklių ir valstybėse narėse vartojamų kalbų, kurie turi įtakos ne tik kiekybiniams, bet ir kokybiniams šių iniciatyvų aspektams; todėl svarbiausia būtų parengti konkrečias skaidrumo taisykles, koordinuojant ir bendradarbiaujant įvairioms vadovaujančioms institucijoms;

| 11. | pabrėžia, kad pagal EP tyrimą dėl Europos skaidrumo iniciatyvos ir jos įtakos sanglaudos politikai būtiniausių Europos skaidrumo iniciatyvos reikalavimų nevykdymas yra susijęs su vadovaujančių institucijų administracinių gebėjimų stoka, o ne su nenoru teikti tokius duomenis; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į poreikį užtikrinti, kad papildomų duomenų ir informacijos nuostata netaptų papildoma administracine našta potencialiems paramos gavėjams, ypač tiems, kurie jau dabar patiria sunkumų vykdydami nustatytus administracinius ir finansinius dotacijų ir viešųjų sutarčių reikalavimus; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad pagal EP tyrimą dėl Europos skaidrumo iniciatyvos ir jos įtakos sanglaudos politikai būtiniausių Europos skaidrumo iniciatyvos reikalavimų nevykdymas yra susijęs su vadovaujančių institucijų administracinių gebėjimų stoka, o ne su nenoru teikti tokius duomenis; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į poreikį užtikrinti, kad papildomų duomenų ir informacijos nuostata netaptų papildoma administracine našta potencialiems paramos gavėjams, ypač tiems, kurie jau dabar patiria sunkumų vykdydami nustatytus administracinius ir finansinius dotacijų ir viešųjų sutarčių reikalavimus;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikalavimus teikti papildomą informaciją ir duomenis reikėtų derinti su Europos Komisijos teikiama papildoma technine parama (praktiniai seminarai dalyvaujant Komisijos pareigūnams ir vietos ir (arba) regionų darbuotojams, atsakingiems už struktūrinių fondų valdymą, vadovaujančių institucijų keitimasis gerosios patirties pavyzdžiais, konkrečių gairių skelbimas) potencialiems paramos gavėjams, kurie neturi reikiamo techninio pajėgumo; mano, kad tik taip bus užtikrinta, kad dalyviams stengiantis įvykdyti papildomus reikalavimus pateiktų duomenų ir informacijos atžvilgiu nebūtų iškraipomos projekto įgyvendinimo veiksmų lėšos; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikalavimus teikti papildomą informaciją ir duomenis reikėtų derinti su Europos Komisijos teikiama papildoma technine parama (praktiniai seminarai dalyvaujant Komisijos pareigūnams ir vietos ir (arba) regionų darbuotojams, atsakingiems už struktūrinių fondų valdymą, vadovaujančių institucijų keitimasis gerosios patirties pavyzdžiais, konkrečių gairių skelbimas) potencialiems paramos gavėjams, kurie neturi reikiamo techninio pajėgumo; mano, kad tik taip bus užtikrinta, kad dalyviams stengiantis įvykdyti papildomus reikalavimus pateiktų duomenų ir informacijos atžvilgiu nebūtų iškraipomos projekto įgyvendinimo veiksmų lėšos;

| 13. | pabrėžia valstybių narių teikiamos informacijos tikslumo ir pateikimo laiku kaip kontrolės sistemos priemonės svarbą ir dėl to kylančią būtinybę susieti Europos skaidrumo iniciatyvą su finansų kontrole ir auditu; pakartoja savo nuomonę, kad išankstinio įspėjimo sistema taip pat turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Centrine atskirties duomenų baze; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia valstybių narių teikiamos informacijos tikslumo ir pateikimo laiku kaip kontrolės sistemos priemonės svarbą ir dėl to kylančią būtinybę susieti Europos skaidrumo iniciatyvą su finansų kontrole ir auditu; pakartoja savo nuomonę, kad išankstinio įspėjimo sistema taip pat turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Centrine atskirties duomenų baze;

| 14. | prašo Komisijos stebėti, kaip naudojamos padidintos išankstinės išmokos, kurias valstybės narės gavo 2009 m. įdiegus supaprastinimus, susijusius su Reglamentu (EB) Nr. 1083/2006; |
| --- | --- |

14.

prašo Komisijos stebėti, kaip naudojamos padidintos išankstinės išmokos, kurias valstybės narės gavo 2009 m. įdiegus supaprastinimus, susijusius su Reglamentu (EB) Nr. 1083/2006;

| 15. | pakartoja savo prašymą teikti informaciją apie sumokėtų sumų susigrąžinimą ir panaikinimą taikant Europos skaidrumo iniciatyvos principą; reikalauja, kad valstybės narės pateiktų išsamią informaciją apie tai, o Komisija tą informaciją teiktų biudžeto valdymo institucijai ir visuomenei kartu su informacija apie finansinių klaidų ištaisymą patvirtinus sukčiavimo faktą ir taip užtikrintų aukštus pasitikėjimo ir atsakomybės Europos visuomenei standartus; |
| --- | --- |

15.

pakartoja savo prašymą teikti informaciją apie sumokėtų sumų susigrąžinimą ir panaikinimą taikant Europos skaidrumo iniciatyvos principą; reikalauja, kad valstybės narės pateiktų išsamią informaciją apie tai, o Komisija tą informaciją teiktų biudžeto valdymo institucijai ir visuomenei kartu su informacija apie finansinių klaidų ištaisymą patvirtinus sukčiavimo faktą ir taip užtikrintų aukštus pasitikėjimo ir atsakomybės Europos visuomenei standartus;

| 16. | primygtinai siūlo auditoriams griežčiau taikyti ryšių palaikymo ir informacijos teikimo reikalavimus, įskaitant reikalavimų nevykdančių asmenų – ypač vyriausybės subjektų – nurodymą ir viešą paskelbimą, o patvirtinus sukčiavimo faktą ištaisyti finansines klaidas; |
| --- | --- |

16.

primygtinai siūlo auditoriams griežčiau taikyti ryšių palaikymo ir informacijos teikimo reikalavimus, įskaitant reikalavimų nevykdančių asmenų – ypač vyriausybės subjektų – nurodymą ir viešą paskelbimą, o patvirtinus sukčiavimo faktą ištaisyti finansines klaidas;

| 17. | palankiai vertina Komisijos ir Audito Rūmų pastangas suderinti audito metodikas; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina Komisijos ir Audito Rūmų pastangas suderinti audito metodikas;

Skaidrumas ir partnerystė

| 18. | pabrėžia, kad būtiniausi konsultavimo standartai yra Europos skaidrumo iniciatyvos sudedamoji dalis, ir palankiai vertina tai, kad Komisija remia minėtus standartus ir juos taiko sanglaudos politikai; vis dėlto ragina Komisiją leisti suinteresuotosioms šalims atitinkamai pareikšti savo nuomonę apie konsultavimo proceso kokybę; ragina regionus ir valstybes nares konsultuojant suinteresuotąsias šalis remtis turima ES patirtimi; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad būtiniausi konsultavimo standartai yra Europos skaidrumo iniciatyvos sudedamoji dalis, ir palankiai vertina tai, kad Komisija remia minėtus standartus ir juos taiko sanglaudos politikai; vis dėlto ragina Komisiją leisti suinteresuotosioms šalims atitinkamai pareikšti savo nuomonę apie konsultavimo proceso kokybę; ragina regionus ir valstybes nares konsultuojant suinteresuotąsias šalis remtis turima ES patirtimi;

| 19. | pakartoja savo nuomonę, kad partnerystė yra būtina skaidrumo, jautrumo, veiksmingumo ir pagrįstumo užtikrinimo visais sanglaudos programavimo ir įgyvendinimo etapais sąlyga bei gali sustiprinti įsipareigojimą teikti programos rezultatus ir tų rezultatų viešąją nuosavybę; taigi kviečia valstybes nares ir vadovaujančias institucijas paraginti regionines ir vietos valdžios institucijas ir kitus suinteresuotuosius partnerius aktyviau dalyvauti visuose sanglaudos programavimo ir įgyvendinimo etapuose, ypač įgyvendinant nacionalinio lygmens interneto platformą, kurią pasitelkiant būtų užtikrinamas esamų lėšų ir veiklos programų matomumas, taip pat kitomis priemonėmis skleidžiama geroji patirtis, ir sudaryti jiems galimybes naudotis visais projekto dokumentais siekiant geriau pasinaudoti jų patirtimi, žiniomis ir pažangiausia patirtimi; |
| --- | --- |

19.

pakartoja savo nuomonę, kad partnerystė yra būtina skaidrumo, jautrumo, veiksmingumo ir pagrįstumo užtikrinimo visais sanglaudos programavimo ir įgyvendinimo etapais sąlyga bei gali sustiprinti įsipareigojimą teikti programos rezultatus ir tų rezultatų viešąją nuosavybę; taigi kviečia valstybes nares ir vadovaujančias institucijas paraginti regionines ir vietos valdžios institucijas ir kitus suinteresuotuosius partnerius aktyviau dalyvauti visuose sanglaudos programavimo ir įgyvendinimo etapuose, ypač įgyvendinant nacionalinio lygmens interneto platformą, kurią pasitelkiant būtų užtikrinamas esamų lėšų ir veiklos programų matomumas, taip pat kitomis priemonėmis skleidžiama geroji patirtis, ir sudaryti jiems galimybes naudotis visais projekto dokumentais siekiant geriau pasinaudoti jų patirtimi, žiniomis ir pažangiausia patirtimi;

| 20. | ragina Komisiją nustatyti daugiau gairių, nurodančių, kaip praktiškai įgyvendinti partnerystės sąlygą vykdant dabartines programas, ir būsimuose teisės aktuose nustatyti pakankamai įpareigojančias partnerystės taisykles, ypač kai kalbama apie regioninių ir vietos valdžios institucijų, šiuo atveju išrinktų institucijų, kurios yra nepakeičiami viso proceso partneriai, įtraukimą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją nustatyti daugiau gairių, nurodančių, kaip praktiškai įgyvendinti partnerystės sąlygą vykdant dabartines programas, ir būsimuose teisės aktuose nustatyti pakankamai įpareigojančias partnerystės taisykles, ypač kai kalbama apie regioninių ir vietos valdžios institucijų, šiuo atveju išrinktų institucijų, kurios yra nepakeičiami viso proceso partneriai, įtraukimą;

| 21. | ragina reguliariau laiku teikti tikslingesnę informaciją organizacijoms partnerėms, ypač toms, kurios yra valdymo struktūrų narės, ir veiksmingiau naudoti techninę paramą partnerystei remti, be kita ko, sudarant organizacijoms partnerėms galimybę dalyvauti informaciją teikiančioms struktūroms rengiamuose mokymuose; ragina, kad būtų prieinami šių mokymų daugialypės terpės variantai, kad jie pasiektų kuo daugiau žmonių ir kad po šių mokymų organizacijos partnerės galėtų konsultuotis; pabrėžia, kad tokia priemonė svarbi partneriams iš tolimiausiųjų ES regionų, kaip antai atokiausių regionų; |
| --- | --- |

21.

ragina reguliariau laiku teikti tikslingesnę informaciją organizacijoms partnerėms, ypač toms, kurios yra valdymo struktūrų narės, ir veiksmingiau naudoti techninę paramą partnerystei remti, be kita ko, sudarant organizacijoms partnerėms galimybę dalyvauti informaciją teikiančioms struktūroms rengiamuose mokymuose; ragina, kad būtų prieinami šių mokymų daugialypės terpės variantai, kad jie pasiektų kuo daugiau žmonių ir kad po šių mokymų organizacijos partnerės galėtų konsultuotis; pabrėžia, kad tokia priemonė svarbi partneriams iš tolimiausiųjų ES regionų, kaip antai atokiausių regionų;

Skaidrumo didinimas vykdant didelės apimties projektus, kuriems skiriamos ES lėšos

| 22. | ragina Komisiją laiku internete viešai skelbti informaciją ir užtikrinti galimybę tiesiogiai naudotis didelės apimties projektų, įskaitant JASPERS, dokumentais (paraiška, galimybių studija, sąnaudų ir naudos analize, poveikio aplinkai vertinimu ir t. t.), kai tik Komisija gauna valstybės narės finansavimo paraišką ir iki ji priima sprendimą dėl finansavimo; mano, kad šiame Komisijos tinklalapyje turėtų būti užtikrinta galimybė pateikti pastabas apie tokius projektus; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją laiku internete viešai skelbti informaciją ir užtikrinti galimybę tiesiogiai naudotis didelės apimties projektų, įskaitant JASPERS, dokumentais (paraiška, galimybių studija, sąnaudų ir naudos analize, poveikio aplinkai vertinimu ir t. t.), kai tik Komisija gauna valstybės narės finansavimo paraišką ir iki ji priima sprendimą dėl finansavimo; mano, kad šiame Komisijos tinklalapyje turėtų būti užtikrinta galimybė pateikti pastabas apie tokius projektus;

| 23. | ragina internete atgaline data skelbti informaciją apie patvirtintus arba pateiktus tvirtinti didelės apimties 2007–2013 m. programavimo laikotarpio projektus; |
| --- | --- |

23.

ragina internete atgaline data skelbti informaciją apie patvirtintus arba pateiktus tvirtinti didelės apimties 2007–2013 m. programavimo laikotarpio projektus;

| 24. | siūlo nustatyti sąlygas, kuriomis būtų galima naudoti nepanaudotas lėšas, ir atsakomybę, tenkančią institucijai, kuri sprendžia dėl tokių lėšų perskirstymo; |
| --- | --- |

24.

siūlo nustatyti sąlygas, kuriomis būtų galima naudoti nepanaudotas lėšas, ir atsakomybę, tenkančią institucijai, kuri sprendžia dėl tokių lėšų perskirstymo;

*

* *

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(2)  OL L 371, 2006 12 27, p. 1.

(3)  OL L 94, 2009 4 8, p. 10.

(4)  OL L 126, 2009 5 21, p. 3.

(5)  OL L 88, 2009 3 31, p. 23.

(6)  OL L 255, 2009 9 26, p. 24.

(7)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0492.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0165.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/6

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisĮgaliojimai, susiję su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto

P7_TA(2010)0205

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto (2010/2002(BUD))

2011/C 236 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų biudžeto projektą, kurį Komisija patvirtino 2010 m. balandžio 27 d. (SEC(2010)0473),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (TIS) (1),

atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją dėl kurios susitarta 2009 m. lapkričio 18 d. taikinimo posėdyje dėl pereinamojo laikotarpio priemonių, taikomų biudžetinei procedūrai įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (2),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą, III skirsnis – Komisija (3),

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 16 d. Tarybos išvadas dėl 2011 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 7 skyrių,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0183/2010),

| A. | kadangi 2011 m. biudžeto sudarymo procedūra yra pirmoji procedūra, vykdoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ir kadangi per jos vienintelį svarstymą raginama labiau bendradarbiauti ir derinti savo poziciją su kita biudžeto valdymo institucija, kad per biudžeto derinimo procedūrą būtų pasiektas susitarimas dėl visų išlaidų, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. biudžeto sudarymo procedūra yra pirmoji procedūra, vykdoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ir kadangi per jos vienintelį svarstymą raginama labiau bendradarbiauti ir derinti savo poziciją su kita biudžeto valdymo institucija, kad per biudžeto derinimo procedūrą būtų pasiektas susitarimas dėl visų išlaidų,

| B. | kadangi trišalio susitikimo, kuris bus rengiamas liepos mėn., tikslas yra išsiaiškinti esamą padėtį prieš Tarybai priimant savo poziciją dėl biudžeto projekto siekiant iš anksto nustatyti susitarimo punktus, |
| --- | --- |

B.

kadangi trišalio susitikimo, kuris bus rengiamas liepos mėn., tikslas yra išsiaiškinti esamą padėtį prieš Tarybai priimant savo poziciją dėl biudžeto projekto siekiant iš anksto nustatyti susitarimo punktus,

2011 m. biudžeto projektas

Bendrosios pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2011 m. biudžeto projektą (BP) iš viso sudaro 142 576,4 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 130 147,2 mln. EUR mokėjimų asignavimų, taigi paliekama 1 224,4 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 4 417,8 mln. EUR mokėjimų asignavimų marža; pažymi, kad šios bendros sumos sudaro atitinkamai 1,15 proc. ir 1,05 proc. 2011 m. prognozuojamų gauti ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP); |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2011 m. biudžeto projektą (BP) iš viso sudaro 142 576,4 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 130 147,2 mln. EUR mokėjimų asignavimų, taigi paliekama 1 224,4 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 4 417,8 mln. EUR mokėjimų asignavimų marža; pažymi, kad šios bendros sumos sudaro atitinkamai 1,15 proc. ir 1,05 proc. 2011 m. prognozuojamų gauti ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP);

| 2. | susirūpinęs dėl to, kad įsipareigojimų asignavimų padaugėjo tik 0,77 proc., palyginti su patvirtintu 2010 m. biudžetu, nes ši dalis neatitinka visuotinai išsakytų lūkesčių dėl ES biudžeto, kuris atlieka itin svarbų vaidmenį remiant krizės ištiktų Europos šalių ekonomikos sektorius; pažymi, kad mokėjimų asignavimų padaugėjo 5,85 proc., tačiau primena, kad šį padidėjimą galima matematiškai paaiškinti turint mintyje neįprastai žemą mokėjimų asignavimų lygį 2010 m.; primena, kad daugiametėje finansinėje programoje (DFP) nustatytos maksimalios 142 965 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 134 280 mln. EUR mokėjimų asignavimų ribos dabartinėmis kainomis; |
| --- | --- |

2.

susirūpinęs dėl to, kad įsipareigojimų asignavimų padaugėjo tik 0,77 proc., palyginti su patvirtintu 2010 m. biudžetu, nes ši dalis neatitinka visuotinai išsakytų lūkesčių dėl ES biudžeto, kuris atlieka itin svarbų vaidmenį remiant krizės ištiktų Europos šalių ekonomikos sektorius; pažymi, kad mokėjimų asignavimų padaugėjo 5,85 proc., tačiau primena, kad šį padidėjimą galima matematiškai paaiškinti turint mintyje neįprastai žemą mokėjimų asignavimų lygį 2010 m.; primena, kad daugiametėje finansinėje programoje (DFP) nustatytos maksimalios 142 965 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 134 280 mln. EUR mokėjimų asignavimų ribos dabartinėmis kainomis;

| 3. | pripažįsta, kad, palyginti su 2010 m. biudžetu, sumažintas skirtumas tarp įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų (12 429 mln. EUR ir 18 535 mln. EUR) ir tai yra geresnio ES biudžeto vykdymo rodiklis, tačiau tuo pačiu metu pažymi, kad DFP 2011 m. numatytas tik 8 366 mln. EUR skirtumas tarp įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų; atsižvelgdamas į tai, primena, kad dėl šių skirtumų vėliau susidaro deficitas ir dėl to jų reikėtų vengti siekiant, kad biudžetas būtų tvarus ir lengvai įvykdomas; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad, palyginti su 2010 m. biudžetu, sumažintas skirtumas tarp įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų (12 429 mln. EUR ir 18 535 mln. EUR) ir tai yra geresnio ES biudžeto vykdymo rodiklis, tačiau tuo pačiu metu pažymi, kad DFP 2011 m. numatytas tik 8 366 mln. EUR skirtumas tarp įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų; atsižvelgdamas į tai, primena, kad dėl šių skirtumų vėliau susidaro deficitas ir dėl to jų reikėtų vengti siekiant, kad biudžetas būtų tvarus ir lengvai įvykdomas;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad didžioji dalis (70 proc.) visos biudžeto projekte numatytos 1 224,4 mln. EUR maržos grindžiama 2 išlaidų kategorijos, susijusios su gamtos išteklių išsaugojimu ir valdymu, marža ir kad kitų išlaidų kategorijų, ypač 1a, 3b ir 4 išlaidų kategorijų, maržos labai ribotos, taigi atitinkamai mažėja ES pajėgumas reaguoti į politikos pasikeitimus ir tenkinti nenumatytus poreikius išlaikant savo prioritetus; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad didžioji dalis (70 proc.) visos biudžeto projekte numatytos 1 224,4 mln. EUR maržos grindžiama 2 išlaidų kategorijos, susijusios su gamtos išteklių išsaugojimu ir valdymu, marža ir kad kitų išlaidų kategorijų, ypač 1a, 3b ir 4 išlaidų kategorijų, maržos labai ribotos, taigi atitinkamai mažėja ES pajėgumas reaguoti į politikos pasikeitimus ir tenkinti nenumatytus poreikius išlaikant savo prioritetus;

| 5. | be to, pabrėžia, kad marža pagal 2 išlaidų kategoriją galėtų būti mažesnė, nes gali pakisti rinkos sąlygos; |
| --- | --- |

5.

be to, pabrėžia, kad marža pagal 2 išlaidų kategoriją galėtų būti mažesnė, nes gali pakisti rinkos sąlygos;

| 6. | džiaugiasi, kad Komisija paskelbė ataskaitą dėl TIS veikimo (COM(2010)0185), ir primena, kad laukiama pasiūlymo dėl esminio biudžeto persvarstymo ir kad būtina peržiūrėti dabartinę DFP, nes per praėjusias biudžeto sudarymo procedūras radosi sunkumų deramai ir tinkamai reaguoti sprendžiant įvairius kilusius uždavinius; primena, jog tikisi, kad Komisija iki pirmojo 2010 m. pusmečio pabaigos pateiks kelis konkrečius DFP persvarstymo pasiūlymus; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi, kad Komisija paskelbė ataskaitą dėl TIS veikimo (COM(2010)0185), ir primena, kad laukiama pasiūlymo dėl esminio biudžeto persvarstymo ir kad būtina peržiūrėti dabartinę DFP, nes per praėjusias biudžeto sudarymo procedūras radosi sunkumų deramai ir tinkamai reaguoti sprendžiant įvairius kilusius uždavinius; primena, jog tikisi, kad Komisija iki pirmojo 2010 m. pusmečio pabaigos pateiks kelis konkrečius DFP persvarstymo pasiūlymus;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad yra daug neįvykdytų procedūrų, kurios turi didelės įtakos biudžetui ir kurias abi biudžeto valdymo institucijos turės užbaigti 2011 m. (biudžeto persvarstymas, Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) steigimas, taisomieji biudžetai, TIS persvarstymas, Finansinio reglamento persvarstymas ir kt.); |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad yra daug neįvykdytų procedūrų, kurios turi didelės įtakos biudžetui ir kurias abi biudžeto valdymo institucijos turės užbaigti 2011 m. (biudžeto persvarstymas, Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) steigimas, taisomieji biudžetai, TIS persvarstymas, Finansinio reglamento persvarstymas ir kt.);

| 8. | atkreipia dėmesį į Komisijos nustatytus prioritetus (pavyzdžiui remti ES ekonomikos sektorių po krizės ir prisitaikyti prie naujų reikalavimų, t. y. Lisabonos sutarties įgyvendinimo, naujų finansų priežiūros institucijų, finansuoti Pasaulinę aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemą (angl. GMES), įgyvendinti Stokholmo programą ir kt.) ir abejoja, ar užtenka šiek tiek padidinti įsipareigojimų asignavimus, palyginti su numatytais 2010 m. biudžete, kad šie prioritetai būtų įgyvendinami; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į Komisijos nustatytus prioritetus (pavyzdžiui remti ES ekonomikos sektorių po krizės ir prisitaikyti prie naujų reikalavimų, t. y. Lisabonos sutarties įgyvendinimo, naujų finansų priežiūros institucijų, finansuoti Pasaulinę aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemą (angl. GMES), įgyvendinti Stokholmo programą ir kt.) ir abejoja, ar užtenka šiek tiek padidinti įsipareigojimų asignavimus, palyginti su numatytais 2010 m. biudžete, kad šie prioritetai būtų įgyvendinami;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu aktyviai reaguoti į krizę ir finansų rinkų nestabilumą, todėl mano, kad būtų reikėtų numatyti didesnį ES biudžeto finansinį pajėgumą ir lankstumą; atsižvelgdamas į tai reikalauja iš Tarybos ir Komisijos pateikti išsamesnės informacijos apie pasekmes, kurias Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, dėl kurios nuspręsta per neeilinį 2010 m. gegužės 9–10 d. Ekonomikos ir finansų (Ecofin) tarybos posėdį, galėtų turėti ES biudžetui; papildomai reikalauja, kad siekiant išvengti būsimų krizių būtų nustatyta veiksminga stebėsenos sistema, pagal kurią be kitų dalykų būtų reikalaujama teikti informaciją tiesiogiai Parlamentui; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu aktyviai reaguoti į krizę ir finansų rinkų nestabilumą, todėl mano, kad būtų reikėtų numatyti didesnį ES biudžeto finansinį pajėgumą ir lankstumą; atsižvelgdamas į tai reikalauja iš Tarybos ir Komisijos pateikti išsamesnės informacijos apie pasekmes, kurias Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, dėl kurios nuspręsta per neeilinį 2010 m. gegužės 9–10 d. Ekonomikos ir finansų (Ecofin) tarybos posėdį, galėtų turėti ES biudžetui; papildomai reikalauja, kad siekiant išvengti būsimų krizių būtų nustatyta veiksminga stebėsenos sistema, pagal kurią be kitų dalykų būtų reikalaujama teikti informaciją tiesiogiai Parlamentui;

| 10. | apgailestauja dėl to, kad neįmanoma 2011 m. biudžeto projekte aiškiai nustatyti pavyzdinių strategijos „ES 2020“ iniciatyvų, pvz., „Inovacijų Sąjunga“, „Judus jaunimas“, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, „Nauji įgūdžiai ir darbo vietos“ ir „Globalizacijos epochai skiriama pramonės politika“, finansinių pasekmių biudžetui, ir labai abejoja gebėjimu pagal dabartinę finansinę programą užtikrinti tinkamą šių pagrindinių iniciatyvų finansavimą; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja dėl to, kad neįmanoma 2011 m. biudžeto projekte aiškiai nustatyti pavyzdinių strategijos „ES 2020“ iniciatyvų, pvz., „Inovacijų Sąjunga“, „Judus jaunimas“, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, „Nauji įgūdžiai ir darbo vietos“ ir „Globalizacijos epochai skiriama pramonės politika“, finansinių pasekmių biudžetui, ir labai abejoja gebėjimu pagal dabartinę finansinę programą užtikrinti tinkamą šių pagrindinių iniciatyvų finansavimą;

| 11. | primena, kad, kaip nurodyta 2010 m. kovo 25 d. Parlamento rezoliucijoje dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą, jaunimo klausimas yra vienas iš pagrindinių 2011 m. biudžeto prioritetų, kuris turėtų būti remiamas kaip su įvairiomis politikos sritimis susijusi ES tema, siekiant kurti įvairių politikos sričių, susijusių su jaunimu, t. y. švietimo, užimtumo, verslumo ir sveikatos apsaugos, sąsajas kartu palengvinant ir skatinant jaunimo socialinę įtrauktį, gebėjimus prisiimti įgaliojimus, judumą ir įgūdžių ugdymą; pažymi, kad sąvoka „jaunimas“ turėtų būti suprantama plačiai ir turėtų apimti asmenų gebėjimą kelis kartus per gyvenimą keisti pareigas ir statusą, nevaržomai pereinant, pvz., nuo stažuotės prie akademinės ar profesinės veiklos ir profesinio mokymosi, ir kad šiuo požiūriu vienas iš tikslų turėtų būti lengvinti perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką; |
| --- | --- |

11.

primena, kad, kaip nurodyta 2010 m. kovo 25 d. Parlamento rezoliucijoje dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą, jaunimo klausimas yra vienas iš pagrindinių 2011 m. biudžeto prioritetų, kuris turėtų būti remiamas kaip su įvairiomis politikos sritimis susijusi ES tema, siekiant kurti įvairių politikos sričių, susijusių su jaunimu, t. y. švietimo, užimtumo, verslumo ir sveikatos apsaugos, sąsajas kartu palengvinant ir skatinant jaunimo socialinę įtrauktį, gebėjimus prisiimti įgaliojimus, judumą ir įgūdžių ugdymą; pažymi, kad sąvoka „jaunimas“ turėtų būti suprantama plačiai ir turėtų apimti asmenų gebėjimą kelis kartus per gyvenimą keisti pareigas ir statusą, nevaržomai pereinant, pvz., nuo stažuotės prie akademinės ar profesinės veiklos ir profesinio mokymosi, ir kad šiuo požiūriu vienas iš tikslų turėtų būti lengvinti perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką;

| 12. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant itin didelės svarbos ir aukštos vykdymo normos, kuri 2007–2009 m. laikotarpiu kiekvienais metais siekia 95–100 proc., BP siūlomų asignavimų, skirtų pagrindinėms su jaunimu susijusioms priemonėms ir programoms, pvz., mokymosi visą gyvenimą programai, programoms „Veiklus jaunimas“ ir „Erasmus Mundus“, kiekio padidinimas yra labiau simbolinis; mano, kad dėl šio padidinimo ES nesuteikiama galimybė tinkamai finansuoti šią prioritetinę sritį, ir dėl to ketina teikti daugiau paramos šioms programoms; atsižvelgdamas į tai, primena, kad šios programos, neatsižvelgiant į joms skiriamą nedidelį kiekį finansinių išteklių, turi neabejotiną Europos pridėtinę vertę ir itin prisideda prie stiprios Europos pilietinės visuomenės kūrimo; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja dėl to, kad, nepaisant itin didelės svarbos ir aukštos vykdymo normos, kuri 2007–2009 m. laikotarpiu kiekvienais metais siekia 95–100 proc., BP siūlomų asignavimų, skirtų pagrindinėms su jaunimu susijusioms priemonėms ir programoms, pvz., mokymosi visą gyvenimą programai, programoms „Veiklus jaunimas“ ir „Erasmus Mundus“, kiekio padidinimas yra labiau simbolinis; mano, kad dėl šio padidinimo ES nesuteikiama galimybė tinkamai finansuoti šią prioritetinę sritį, ir dėl to ketina teikti daugiau paramos šioms programoms; atsižvelgdamas į tai, primena, kad šios programos, neatsižvelgiant į joms skiriamą nedidelį kiekį finansinių išteklių, turi neabejotiną Europos pridėtinę vertę ir itin prisideda prie stiprios Europos pilietinės visuomenės kūrimo;

| 13. | ragina išsamiau paaiškinti, kaip išskirstytos veiklos ir administracinės išlaidos, ir pripažįsta pastangas, kurių buvo imtasi nurodant 5 išlaidų kategorijai nepriklausančias administracines išlaidas; pažymi, kad jau dabar iš tiesų nemaža dalis administracinių išlaidų finansuojama iš veiklai finansuoti skiriamų asignavimų; |
| --- | --- |

13.

ragina išsamiau paaiškinti, kaip išskirstytos veiklos ir administracinės išlaidos, ir pripažįsta pastangas, kurių buvo imtasi nurodant 5 išlaidų kategorijai nepriklausančias administracines išlaidas; pažymi, kad jau dabar iš tiesų nemaža dalis administracinių išlaidų finansuojama iš veiklai finansuoti skiriamų asignavimų;

| 14. | pasiryžęs derybas dėl 2011 finansinių metų biudžeto vykdyti konstruktyviai ir nešališkai, atsižvelgiant į veiksmingumo ir Europos pridėtinės vertės tikslus; tikisi, kad kita biudžeto valdymo institucija taip pat pasirinks į bendradarbiavimą orientuotą darbo metodą, pagal kurį vyktų tikras politinis dialogas, ir nebūtų vadovaujamasi vadinamąja apskaitos logika, dėl kurios derybų metu itin daug dėmesio skiriama valstybių narių sutaupytoms lėšoms ir įmokoms; primena, kad pagal Sutartį ne tik pakeista biudžeto sudarymo procedūros teisinė sistema, bet ir nustatytas naujas metodas ir nauji derybų ir kompromisų sudarymo terminai; |
| --- | --- |

14.

pasiryžęs derybas dėl 2011 finansinių metų biudžeto vykdyti konstruktyviai ir nešališkai, atsižvelgiant į veiksmingumo ir Europos pridėtinės vertės tikslus; tikisi, kad kita biudžeto valdymo institucija taip pat pasirinks į bendradarbiavimą orientuotą darbo metodą, pagal kurį vyktų tikras politinis dialogas, ir nebūtų vadovaujamasi vadinamąja apskaitos logika, dėl kurios derybų metu itin daug dėmesio skiriama valstybių narių sutaupytoms lėšoms ir įmokoms; primena, kad pagal Sutartį ne tik pakeista biudžeto sudarymo procedūros teisinė sistema, bet ir nustatytas naujas metodas ir nauji derybų ir kompromisų sudarymo terminai;

| 15. | pabrėžia tai, kad ES biudžetas labai ribotas, palyginti su nacionaliniais biudžetais; todėl primena, kad siekiant įgyvendinti bendras ES strategijas reikia sukurti ES biudžeto ir nacionalinių biudžetų sinergiją; pabrėžia, kad jų susiejimas daro didesnį poveikį įgyvendinant Europos politiką, iš tiesų duoda papildomos naudos Europai ir tuo pat metu padeda siekti ilgalaikių politikos tikslų; yra įsitikinęs, kad ES biudžeto lėšos gali atlikti pagalbinį vaidmenį pagrindinėse srityse siekiant prisidėti prie ilgalaikių investicijų ir darbo vietų kūrimo; tikisi, kad Taryba, spręsdama dėl ES biudžeto, tinkamai į tai atsižvelgs ir susilaikys nuo visuotinio lėšų mažinimo, net jei nacionalinių viešųjų finansų padėtis yra itin sunki; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia tai, kad ES biudžetas labai ribotas, palyginti su nacionaliniais biudžetais; todėl primena, kad siekiant įgyvendinti bendras ES strategijas reikia sukurti ES biudžeto ir nacionalinių biudžetų sinergiją; pabrėžia, kad jų susiejimas daro didesnį poveikį įgyvendinant Europos politiką, iš tiesų duoda papildomos naudos Europai ir tuo pat metu padeda siekti ilgalaikių politikos tikslų; yra įsitikinęs, kad ES biudžeto lėšos gali atlikti pagalbinį vaidmenį pagrindinėse srityse siekiant prisidėti prie ilgalaikių investicijų ir darbo vietų kūrimo; tikisi, kad Taryba, spręsdama dėl ES biudžeto, tinkamai į tai atsižvelgs ir susilaikys nuo visuotinio lėšų mažinimo, net jei nacionalinių viešųjų finansų padėtis yra itin sunki;

| 16. | primena savo prioritetus, nustatytus minėtoje 2010 m. kovo 25 d. rezoliucijoje; |
| --- | --- |

16.

primena savo prioritetus, nustatytus minėtoje 2010 m. kovo 25 d. rezoliucijoje;

1a
     
  išlaidų kategorija

| 17. | atkreipia dėmesį į 4,4 proc. padidėjusį įsipareigojimų asignavimų (iki 13 437 mln. EUR) ir 7 proc. mokėjimų asignavimų (iki 11 035 mln. EUR (4) kiekį, taip pat į 50,1 mln. EUR maržą (palyginti su 37 mln. EUR marža, nustatyta finansinio programavimo dokumente), ir tai susiję su tuo, kad sumažinta asignavimų administracinėms ir techninės paramos išlaidoms (buvusios BA eilutės) ir decentralizuotoms ir vykdomosioms agentūroms ir su mažesniu kiekiu asignavimų, skiriamų daugeliui programų, pvz., programai „Muitinė 2013“ ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (angl. CIP) Verslininkystės ir inovacijų programai; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į 4,4 proc. padidėjusį įsipareigojimų asignavimų (iki 13 437 mln. EUR) ir 7 proc. mokėjimų asignavimų (iki 11 035 mln. EUR (4) kiekį, taip pat į 50,1 mln. EUR maržą (palyginti su 37 mln. EUR marža, nustatyta finansinio programavimo dokumente), ir tai susiję su tuo, kad sumažinta asignavimų administracinėms ir techninės paramos išlaidoms (buvusios BA eilutės) ir decentralizuotoms ir vykdomosioms agentūroms ir su mažesniu kiekiu asignavimų, skiriamų daugeliui programų, pvz., programai „Muitinė 2013“ ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (angl. CIP) Verslininkystės ir inovacijų programai;

| 18. | primena, kad MVĮ atliko svarbų vaidmenį atkuriant ir skatinant visą ES ekonomiką; ragina labiau remti visas programas ir priemones, skirtas MVĮ remti, ir atsižvelgdamas į tai yra susirūpinęs dėl siūlymo mažinti mokėjimų asignavimus, skiriamus Verslumui ir inovacijoms pagal KIP; |
| --- | --- |

18.

primena, kad MVĮ atliko svarbų vaidmenį atkuriant ir skatinant visą ES ekonomiką; ragina labiau remti visas programas ir priemones, skirtas MVĮ remti, ir atsižvelgdamas į tai yra susirūpinęs dėl siūlymo mažinti mokėjimų asignavimus, skiriamus Verslumui ir inovacijoms pagal KIP;

| 19. | primena, kad pagal šią išlaidų kategoriją nebuvo numatyta finansuotinų naujų poreikių (Kozlodujaus atominės elektrinės eksploatacijos nutraukimo programa, Europos finansų priežiūros institucijos, Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (angl. ITER) ir Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (angl. GMES), įskaitant Parlamento prašymą skirti daugiau asignavimų jos eksploatavimo etapu) tvirtinant dabartinę DFP; pabrėžia, kad finansuojant šiuos poreikius nereikėtų pakenkti finansavimui kitų į 1a išlaidų kategoriją įrašytų programų ir veiksmų, kurie itin svarbūs stengiantis atkurti Europos ekonomiką po krizės; |
| --- | --- |

19.

primena, kad pagal šią išlaidų kategoriją nebuvo numatyta finansuotinų naujų poreikių (Kozlodujaus atominės elektrinės eksploatacijos nutraukimo programa, Europos finansų priežiūros institucijos, Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (angl. ITER) ir Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (angl. GMES), įskaitant Parlamento prašymą skirti daugiau asignavimų jos eksploatavimo etapu) tvirtinant dabartinę DFP; pabrėžia, kad finansuojant šiuos poreikius nereikėtų pakenkti finansavimui kitų į 1a išlaidų kategoriją įrašytų programų ir veiksmų, kurie itin svarbūs stengiantis atkurti Europos ekonomiką po krizės;

| 20. | primena, kad Europos ekonomikos atkūrimo planas, kaip ir daugelis daugiamečių programų (Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, Europos bendrijos septintoji bendroji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa, transeuropiniai tinklai, „Galileo“ („Egnos“), „Marco Polo II“ ir „Progress“), kurių baigiamasis etapas prasidės 2011 m., iš dalies finansuojamas pagal šią išlaidų kategoriją; taigi pakartoja savo raginimą Komisijai parengti tolesnės veiklos ataskaitą Europos ekonomikos atgaivinimo plano įgyvendinimo, įskaitant EIB patikėtas priemones, klausimu; |
| --- | --- |

20.

primena, kad Europos ekonomikos atkūrimo planas, kaip ir daugelis daugiamečių programų (Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, Europos bendrijos septintoji bendroji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa, transeuropiniai tinklai, „Galileo“ („Egnos“), „Marco Polo II“ ir „Progress“), kurių baigiamasis etapas prasidės 2011 m., iš dalies finansuojamas pagal šią išlaidų kategoriją; taigi pakartoja savo raginimą Komisijai parengti tolesnės veiklos ataskaitą Europos ekonomikos atgaivinimo plano įgyvendinimo, įskaitant EIB patikėtas priemones, klausimu;

| 21. | palankiai vertina tai, kad pagrindinėms programoms skiriama daugiau asignavimų (Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintajai bendrajai programai 13,8 proc., Konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai 4,4 proc., mokymosi visą gyvenimą programai 2,6 proc. ir transeuropiniams tinklams 16,8 proc.), ir pabrėžia, kad šios programos yra pagrindinis ES taikomos ekonominės kovos su krize strategijos svertas; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tai, kad pagrindinėms programoms skiriama daugiau asignavimų (Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintajai bendrajai programai 13,8 proc., Konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai 4,4 proc., mokymosi visą gyvenimą programai 2,6 proc. ir transeuropiniams tinklams 16,8 proc.), ir pabrėžia, kad šios programos yra pagrindinis ES taikomos ekonominės kovos su krize strategijos svertas;

| 22. | pabrėžia, kad 1a išlaidų kategorija apima daugelį pavyzdinių 2020 m. Europos Sąjungos strategijos iniciatyvų, pavyzdžiui, „Inovacijų Sąjunga“, „Judus jaunimas“, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, „Nauji įgūdžiai ir darbo vietos“ ir „Globalizacijos epochai skiriama pramonės politika“; apgailestauja dėl to, kad neįmanoma aiškiai biudžeto požiūriu nustatyti strategijos „Europa 2020“ finansinio poveikio, ir išreiškia savo abejones dėl pajėgumų siekiant pagal dabartinę finansinę programą užtikrinti deramą šių iniciatyvų finansavimą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad 1a išlaidų kategorija apima daugelį pavyzdinių 2020 m. Europos Sąjungos strategijos iniciatyvų, pavyzdžiui, „Inovacijų Sąjunga“, „Judus jaunimas“, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, „Nauji įgūdžiai ir darbo vietos“ ir „Globalizacijos epochai skiriama pramonės politika“; apgailestauja dėl to, kad neįmanoma aiškiai biudžeto požiūriu nustatyti strategijos „Europa 2020“ finansinio poveikio, ir išreiškia savo abejones dėl pajėgumų siekiant pagal dabartinę finansinę programą užtikrinti deramą šių iniciatyvų finansavimą;

| 23. | primena, kad 2011 m. prioritetai, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, daugiausia bus finansuojami šios išlaidų kategorijos lėšomis ir kad ES kompetencija, susijusi su Sutarties įsigaliojimu, gali turėti poveikį biudžetui; pabrėžia, kad kosminės erdvės politikai, kuri yra konkretus pavyzdys Europos pramonės politikos, kurią įgyvendinant skatinama Europos mokslo, technologijų ir aplinkos apsaugos pažanga ir didinamas pramonės konkurencingumas, būtina tolesnė finansinė ES ir valstybių narių parama, susijusi su Pasauline aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema; |
| --- | --- |

23.

primena, kad 2011 m. prioritetai, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, daugiausia bus finansuojami šios išlaidų kategorijos lėšomis ir kad ES kompetencija, susijusi su Sutarties įsigaliojimu, gali turėti poveikį biudžetui; pabrėžia, kad kosminės erdvės politikai, kuri yra konkretus pavyzdys Europos pramonės politikos, kurią įgyvendinant skatinama Europos mokslo, technologijų ir aplinkos apsaugos pažanga ir didinamas pramonės konkurencingumas, būtina tolesnė finansinė ES ir valstybių narių parama, susijusi su Pasauline aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema;

| 24. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą „Judus jaunimas“, pagal kurią siekiama gerinti Europos aukštojo mokslo įstaigų veiklą ir didinti jų patrauklumą tarptautiniu mastu ir apskritai tobulinti ES švietimo ir mokymo standartus; labai pritaria tam, kad būtų skatinamos lygios galimybės visam jaunimui, neatsižvelgiant į išsilavinimą; nori pabrėžti, kad svarbu užtikrinti pakankamą švietimo ir mokymo srities, įskaitant profesinį mokymą, plataus užmojo politikos, kuri vaidina svarbų vaidmenį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, finansavimą; pabrėžia, kad ES skirs visus turimus išteklius tam, kad būtų įgyvendintas šis svarbus uždavinys, ir tai bus precedento neturintis postūmis plėtojant visapusišką ES jaunimo politiką; vis dėlto pabrėžia, kad pradedant įgyvendinti šią visa apimančią pavyzdinę iniciatyvą, kuri aprėpia daugelį skirtingų ir nusistovėjusių šios srities ES programų, neturėtų būti menkinama atskirų programų svarba; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą „Judus jaunimas“, pagal kurią siekiama gerinti Europos aukštojo mokslo įstaigų veiklą ir didinti jų patrauklumą tarptautiniu mastu ir apskritai tobulinti ES švietimo ir mokymo standartus; labai pritaria tam, kad būtų skatinamos lygios galimybės visam jaunimui, neatsižvelgiant į išsilavinimą; nori pabrėžti, kad svarbu užtikrinti pakankamą švietimo ir mokymo srities, įskaitant profesinį mokymą, plataus užmojo politikos, kuri vaidina svarbų vaidmenį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, finansavimą; pabrėžia, kad ES skirs visus turimus išteklius tam, kad būtų įgyvendintas šis svarbus uždavinys, ir tai bus precedento neturintis postūmis plėtojant visapusišką ES jaunimo politiką; vis dėlto pabrėžia, kad pradedant įgyvendinti šią visa apimančią pavyzdinę iniciatyvą, kuri aprėpia daugelį skirtingų ir nusistovėjusių šios srities ES programų, neturėtų būti menkinama atskirų programų svarba;

| 25. | pabrėžia, kad biudžeto ištekliai, kurie ateityje bus naudojami tokioms priemonėms, kaip mokymosi visą gyvenimą programa ir visas sritis apimantiems įgūdžiams, kaip antai, e. įgūdžiai, tarptautinė kompetencija, verslumo įgūdžiai ir daugiakalbystė, didinti, turėtų būti susiję su šių priemonių duodama didele papildoma nauda Europai, taigi minėtoms priemonėms turėtų būti teikiamas prioritetas 2011 m. biudžete; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad biudžeto ištekliai, kurie ateityje bus naudojami tokioms priemonėms, kaip mokymosi visą gyvenimą programa ir visas sritis apimantiems įgūdžiams, kaip antai, e. įgūdžiai, tarptautinė kompetencija, verslumo įgūdžiai ir daugiakalbystė, didinti, turėtų būti susiję su šių priemonių duodama didele papildoma nauda Europai, taigi minėtoms priemonėms turėtų būti teikiamas prioritetas 2011 m. biudžete;

| 26. | yra nusivylęs dėl to, kad turizmo veikla, dėl kurios netiesiogiai sukuriama daugiau kaip 10 proc. ES BVP ir kuri, ratifikavus Lisabonos sutartį, priskiriama ES kompetencijai, nėra aiškiai išskirta 2011 m. biudžeto projekte; |
| --- | --- |

26.

yra nusivylęs dėl to, kad turizmo veikla, dėl kurios netiesiogiai sukuriama daugiau kaip 10 proc. ES BVP ir kuri, ratifikavus Lisabonos sutartį, priskiriama ES kompetencijai, nėra aiškiai išskirta 2011 m. biudžeto projekte;

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad pirmą kartą įrašyti Europos globalizacijos fondui skirti mokėjimų asignavimai, ir mano, kad tai svarbus veiksnys apskritai atsižvelgiant į šio fondo valdymą ir matomumą; vis dėlto mano, kad šių mokėjimų asignavimų gali neužtekti siekiant padengti sumą, kurios reikės iš EGF remiamoms programoms 2011 m.; taigi primena savo reikalavimą nefinansuoti EGF vien tik atliekant lėšų perkėlimus iš ESF numatytų biudžeto eilučių ir ragina Komisiją nustatyti ir nedelsiant naudoti lėšas iš įvairių šiuo tikslu numatytų biudžeto eilučių; primena, kad reikalinga supaprastinta ir spartesnė šio fondo sutelkimo procedūra (5); |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į tai, kad pirmą kartą įrašyti Europos globalizacijos fondui skirti mokėjimų asignavimai, ir mano, kad tai svarbus veiksnys apskritai atsižvelgiant į šio fondo valdymą ir matomumą; vis dėlto mano, kad šių mokėjimų asignavimų gali neužtekti siekiant padengti sumą, kurios reikės iš EGF remiamoms programoms 2011 m.; taigi primena savo reikalavimą nefinansuoti EGF vien tik atliekant lėšų perkėlimus iš ESF numatytų biudžeto eilučių ir ragina Komisiją nustatyti ir nedelsiant naudoti lėšas iš įvairių šiuo tikslu numatytų biudžeto eilučių; primena, kad reikalinga supaprastinta ir spartesnė šio fondo sutelkimo procedūra (5);

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad labai mažai padidinti ar išvis nepadidinti (palyginti su 2010 m. biudžetu) Europos užimtumo tarnybai (EURES) ir pagal tris biudžeto eilutes pramonės santykiams ir socialiniam dialogui remti numatyti įsipareigojimų asignavimai; mano, kad šiomis aplinkybėmis, kai dėl krizės iš darbo atleidžiama labai daug žmonių ir pertvarkoma veikla, pagal šias biudžeto eilutes reikėtų numatyti daugiau lėšų; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad labai mažai padidinti ar išvis nepadidinti (palyginti su 2010 m. biudžetu) Europos užimtumo tarnybai (EURES) ir pagal tris biudžeto eilutes pramonės santykiams ir socialiniam dialogui remti numatyti įsipareigojimų asignavimai; mano, kad šiomis aplinkybėmis, kai dėl krizės iš darbo atleidžiama labai daug žmonių ir pertvarkoma veikla, pagal šias biudžeto eilutes reikėtų numatyti daugiau lėšų;

1b
     
  išlaidų kategorija

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2011 m. biudžeto projekte numatyta 3,2 proc. padidinti įsipareigojimų asignavimus iki 50 970 mln. EUR, iš kurių 39 891,5 mln. EUR skiriama struktūriniams fondams (ERPF ir ESF), ir tai yra suma, panaši į 2010 m. skirtą sumą, o 11 078,6 mln. EUR skiriama Sanglaudos fondui; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2011 m. biudžeto projekte numatyta 3,2 proc. padidinti įsipareigojimų asignavimus iki 50 970 mln. EUR, iš kurių 39 891,5 mln. EUR skiriama struktūriniams fondams (ERPF ir ESF), ir tai yra suma, panaši į 2010 m. skirtą sumą, o 11 078,6 mln. EUR skiriama Sanglaudos fondui;

| 30. | pažymi, kad šis pasiūlymas atitinka asignavimus, įrašytus į DFP, atsižvelgiant į 2011 m. skirtą finansinės programos techninį patikslinimą (6) (finansavimo padidinimas 336 mln. EUR), kaip nurodyta TIS 17 punkte; šiuo požiūriu supranta, kodėl marža, kuri daugiausia susijusi su techninei pagalbai skirtais asignavimais ir atitinka 0,03 proc. visos išlaidų kategorijos lėšų, sudaro 16,9 mln. EUR; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad šis pasiūlymas atitinka asignavimus, įrašytus į DFP, atsižvelgiant į 2011 m. skirtą finansinės programos techninį patikslinimą (6) (finansavimo padidinimas 336 mln. EUR), kaip nurodyta TIS 17 punkte; šiuo požiūriu supranta, kodėl marža, kuri daugiausia susijusi su techninei pagalbai skirtais asignavimais ir atitinka 0,03 proc. visos išlaidų kategorijos lėšų, sudaro 16,9 mln. EUR;

| 31. | palankiai vertina tai, kad 2011 m. siūloma 16,9 proc. iki 42 541 mln. EUR padidinti mokėjimų asignavimus, tačiau vis dėlto yra susirūpinęs dėl to, kad mokėjimų poreikiai įvertinti remiantis istoriniais mokėjimų rodikliais atsižvelgiant į atitinkamus 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu prisiimtus įsipareigojimus, nors 2007–2013 m. laikotarpio pradžioje programa buvo įgyvendinama daug lėčiau ir todėl ją reikės vykdyti daug sparčiau, ypač 2011 m.; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad 2011 m. siūloma 16,9 proc. iki 42 541 mln. EUR padidinti mokėjimų asignavimus, tačiau vis dėlto yra susirūpinęs dėl to, kad mokėjimų poreikiai įvertinti remiantis istoriniais mokėjimų rodikliais atsižvelgiant į atitinkamus 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu prisiimtus įsipareigojimus, nors 2007–2013 m. laikotarpio pradžioje programa buvo įgyvendinama daug lėčiau ir todėl ją reikės vykdyti daug sparčiau, ypač 2011 m.;

| 32. | abejoja dėl to, ar atlikti patikslinimai, t. y. paskirstant vėluojančius mokėjimus ateinantiems metams kaip numatomų ateinančių mokėjimų dalį, visiškai tinkami siekiant patenkinti visus papildomus mokėjimų poreikius, ypač susijusius su:






  — | pastaraisiais teisėkūros srities pasikeitimais, kurie ypač skirti ES lėšų valdymui palengvinti ir investicijoms pagreitinti; |
| --- | --- | --- |

32.

abejoja dėl to, ar atlikti patikslinimai, t. y. paskirstant vėluojančius mokėjimus ateinantiems metams kaip numatomų ateinančių mokėjimų dalį, visiškai tinkami siekiant patenkinti visus papildomus mokėjimų poreikius, ypač susijusius su:

—

pastaraisiais teisėkūros srities pasikeitimais, kurie ypač skirti ES lėšų valdymui palengvinti ir investicijoms pagreitinti;

| — | tuo, kad 2011 m. bus pirmieji visi biudžetiniai metai, kai bus patvirtintos valdymo ir kontrolės sistemos, kurios yra išankstinė tarpinių išmokų sąlyga, o tai reiškia, kad programų įgyvendinimas įsibėgės, nes 2010 m. kovo mėn. pabaigoje jau atrinkta projektų už daugiau kaip 93 mlrd. EUR arba 27 proc. visos šiam laikotarpiui skirtos lėšų sumos; |
| --- | --- |

—

tuo, kad 2011 m. bus pirmieji visi biudžetiniai metai, kai bus patvirtintos valdymo ir kontrolės sistemos, kurios yra išankstinė tarpinių išmokų sąlyga, o tai reiškia, kad programų įgyvendinimas įsibėgės, nes 2010 m. kovo mėn. pabaigoje jau atrinkta projektų už daugiau kaip 93 mlrd. EUR arba 27 proc. visos šiam laikotarpiui skirtos lėšų sumos;

| — | lūkesčiais, kad 2011 m. bus toliau baigiamos vykdyti 2000–2006 m. laikotarpio programos, taigi reikės ne tik atlikti galutinius mokėjimus, bet ir suteikti tam tikrų išteklių siekiant dar labiau pagreitinti 2007–2013 m. laikotarpio programų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

lūkesčiais, kad 2011 m. bus toliau baigiamos vykdyti 2000–2006 m. laikotarpio programos, taigi reikės ne tik atlikti galutinius mokėjimus, bet ir suteikti tam tikrų išteklių siekiant dar labiau pagreitinti 2007–2013 m. laikotarpio programų įgyvendinimą;

| 33. | be to, mano, kad labai svarbu skirti pakankamai lėšų sanglaudos politikai finansuoti siekiant pagreitinti Europos ekonomikos atkūrimą ir prisidėti prie regionams skirtos strategijos „Europa 2020“; pabrėžia sinergetinį ES makroregioninio bendradarbiavimo poveikį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir poreikį numatyti pakankamai išteklių siekiant įgyvendinti vykdomas makroregionines strategijas; taigi ragina Komisiją ir Tarybą tuo atveju, jei mokėjimų asignavimų neužtektų poreikiams padengti, nedelsiant pateikti ir priimti taisomąjį biudžetą; |
| --- | --- |

33.

be to, mano, kad labai svarbu skirti pakankamai lėšų sanglaudos politikai finansuoti siekiant pagreitinti Europos ekonomikos atkūrimą ir prisidėti prie regionams skirtos strategijos „Europa 2020“; pabrėžia sinergetinį ES makroregioninio bendradarbiavimo poveikį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir poreikį numatyti pakankamai išteklių siekiant įgyvendinti vykdomas makroregionines strategijas; taigi ragina Komisiją ir Tarybą tuo atveju, jei mokėjimų asignavimų neužtektų poreikiams padengti, nedelsiant pateikti ir priimti taisomąjį biudžetą;

| 34. | prašo Komisijos toliau glaudžiai bendradarbiauti su tomis valstybėmis narėmis, kurios įsisavina mažai lėšų, siekiant toliau gerinti padėtį panaudojant lėšas vietoje; suvokia, kad dėl lėto lėšų panaudojimo gali kilti grėsmė ES politikos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

34.

prašo Komisijos toliau glaudžiai bendradarbiauti su tomis valstybėmis narėmis, kurios įsisavina mažai lėšų, siekiant toliau gerinti padėtį panaudojant lėšas vietoje; suvokia, kad dėl lėto lėšų panaudojimo gali kilti grėsmė ES politikos įgyvendinimui;

| 35. | prašo Komisijos taip pat toliau svarstyti, kaip pertvarkyti sudėtingą Komisijos ir (arba) valstybių narių nustatomų taisyklių ir reikalavimų sistemą, kad daugiau dėmesio būtų skiriama pasiektiems rezultatams, o ne teisėtumui ir taisyklingumui nepažeidžiant pagrindinio patikimo finansų valdymo principo; pabrėžia, kad šie svarstymai taip pat turėtų prisidėti prie geresnio pagrindinių kito programavimo laikotarpio nuostatų rengimo; taigi primena 2009 m. lapkričio mėn. bendrą deklaraciją dėl supaprastinimo ir tikslingesnio struktūrinių ir sanglaudos fondų naudojimo ekonomikos krizės sąlygomis; |
| --- | --- |

35.

prašo Komisijos taip pat toliau svarstyti, kaip pertvarkyti sudėtingą Komisijos ir (arba) valstybių narių nustatomų taisyklių ir reikalavimų sistemą, kad daugiau dėmesio būtų skiriama pasiektiems rezultatams, o ne teisėtumui ir taisyklingumui nepažeidžiant pagrindinio patikimo finansų valdymo principo; pabrėžia, kad šie svarstymai taip pat turėtų prisidėti prie geresnio pagrindinių kito programavimo laikotarpio nuostatų rengimo; taigi primena 2009 m. lapkričio mėn. bendrą deklaraciją dėl supaprastinimo ir tikslingesnio struktūrinių ir sanglaudos fondų naudojimo ekonomikos krizės sąlygomis;

2
     
  išlaidų kategorija

| 36. | primena tai, kad vienas svarbiausių pakeitimų, nustatytų pagal SESV sutartį, yra privalomųjų ir neprivalomųjų išlaidų panaikinimas sudarant biudžetą, dėl kurio abi biudžeto valdymo institucijos pagaliau vienodomis sąlygomis gali derėtis dėl visų metinių asignavimų; primena, kad privalomos išlaidos sudarė beveik 34 proc. visų biudžeto lėšų ir didžioji šių išlaidų dalis buvo numatoma pagal 2 išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

36.

primena tai, kad vienas svarbiausių pakeitimų, nustatytų pagal SESV sutartį, yra privalomųjų ir neprivalomųjų išlaidų panaikinimas sudarant biudžetą, dėl kurio abi biudžeto valdymo institucijos pagaliau vienodomis sąlygomis gali derėtis dėl visų metinių asignavimų; primena, kad privalomos išlaidos sudarė beveik 34 proc. visų biudžeto lėšų ir didžioji šių išlaidų dalis buvo numatoma pagal 2 išlaidų kategoriją;

| 37. | pabrėžia, kad per pastaruosius kelerius metus biudžeto valdymo institucija pasitelkė šią išlaidų kategoriją, kad pasinaudojant marža arba perskirstant asignavimus, skirtus kitoms programoms ir veiksmams finansuoti, būtų pasiektas bendras susitarimas dėl metinių biudžetų; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad per pastaruosius kelerius metus biudžeto valdymo institucija pasitelkė šią išlaidų kategoriją, kad pasinaudojant marža arba perskirstant asignavimus, skirtus kitoms programoms ir veiksmams finansuoti, būtų pasiektas bendras susitarimas dėl metinių biudžetų;

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad nepaisant tvirtinimo, jog asignavimai išlieka nepakitę, 2011 m. asignuotosios pajamos sumažėjo daugiau kaip 25 proc. (iki 3 491 mln. EUR), ir kad veterinarinėms ir fitosanitarijos priemonėms finansuoti skiriami asignavimai sumažėjo 7,8 proc.; reiškia susirūpinimą dėl Komisijos optimistiškų prielaidų, susijusių su žemės ūkio rinkų raida 2011 m. (visų pirma atsižvelgiant padidėjusį rinkos nepastovumą ir tai, kad žemės ūkio veiklos silpnoji vieta yra pavojai sveikatai), ypač atsižvelgiant į tai, kad išlaidos rinkai turėtų sumažėti apie 900 mln. EUR; ragina Komisiją ir Tarybą įdėmiai stebėti žemės ūkio rinkos įvykius ir būti pasirengus greitai ir veiksmingai reaguoti taikant būtinas apsauginio tinklo priemones siekiant kompensuoti neigiamus rinkos įvykius ir rinkos kainų nepastovumą; yra susirūpinęs dėl to, kad planuojama sumažinti asignavimų veterinarijos ir fitosanitarijos priemonėms finansuoti, turint mintyje, kad reikia išlikti budriems siekiant likviduoti gyvūnų ligas; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į tai, kad nepaisant tvirtinimo, jog asignavimai išlieka nepakitę, 2011 m. asignuotosios pajamos sumažėjo daugiau kaip 25 proc. (iki 3 491 mln. EUR), ir kad veterinarinėms ir fitosanitarijos priemonėms finansuoti skiriami asignavimai sumažėjo 7,8 proc.; reiškia susirūpinimą dėl Komisijos optimistiškų prielaidų, susijusių su žemės ūkio rinkų raida 2011 m. (visų pirma atsižvelgiant padidėjusį rinkos nepastovumą ir tai, kad žemės ūkio veiklos silpnoji vieta yra pavojai sveikatai), ypač atsižvelgiant į tai, kad išlaidos rinkai turėtų sumažėti apie 900 mln. EUR; ragina Komisiją ir Tarybą įdėmiai stebėti žemės ūkio rinkos įvykius ir būti pasirengus greitai ir veiksmingai reaguoti taikant būtinas apsauginio tinklo priemones siekiant kompensuoti neigiamus rinkos įvykius ir rinkos kainų nepastovumą; yra susirūpinęs dėl to, kad planuojama sumažinti asignavimų veterinarijos ir fitosanitarijos priemonėms finansuoti, turint mintyje, kad reikia išlikti budriems siekiant likviduoti gyvūnų ligas;

| 39. | džiaugiasi tuo, kad 9,7 proc. padidėjo atsietai tiesioginei pagalbai, 50 proc. iki 90 mln. EUR vaisių ir daržovių mokyklose projektams ir 5,3 proc. pieno mokyklose projektams skiriami asignavimai, taip pat asignavimai, numatyti programai „parama skurstantiems asmenims“, su pasitenkinimu pažymi, kad nuo 2007 m. nuolat mažėja eksporto grąžinamosios išmokos (2011 m. biudžeto projekte jų sumažėjo iki 166 mln. EUR); |
| --- | --- |

39.

džiaugiasi tuo, kad 9,7 proc. padidėjo atsietai tiesioginei pagalbai, 50 proc. iki 90 mln. EUR vaisių ir daržovių mokyklose projektams ir 5,3 proc. pieno mokyklose projektams skiriami asignavimai, taip pat asignavimai, numatyti programai „parama skurstantiems asmenims“, su pasitenkinimu pažymi, kad nuo 2007 m. nuolat mažėja eksporto grąžinamosios išmokos (2011 m. biudžeto projekte jų sumažėjo iki 166 mln. EUR);

| 40. | džiaugiasi Komisijos sprendimu perskirstyti kelių valstybių narių nepanaudotas lėšas kitoms valstybėms narėms, kurios sėkmingai įgyvendina šią programą; |
| --- | --- |

40.

džiaugiasi Komisijos sprendimu perskirstyti kelių valstybių narių nepanaudotas lėšas kitoms valstybėms narėms, kurios sėkmingai įgyvendina šią programą;

| 41. | pažymi, kad, kaip nurodyta strategijoje „Europa 2020“, veiksmai klimato srityje yra prioritetas ir atkreipia dėmesį į pasikeitusį šios išlaidų kategorijos 7 antraštinės dalies pavadinimą „Aplinka ir kovos su klimato kaita veiksmai“; atkreipia dėmesį į tai, kad siūloma skirti daugiau asignavimų ES politikai ir teisės aktams kovos su klimato kaita veiksmų srityje įgyvendinti ir naujiems parengiamiesiems veiksmams, susijusiems su klimato veiksmų įtraukimu ir prisitaikymu; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad, kaip nurodyta strategijoje „Europa 2020“, veiksmai klimato srityje yra prioritetas ir atkreipia dėmesį į pasikeitusį šios išlaidų kategorijos 7 antraštinės dalies pavadinimą „Aplinka ir kovos su klimato kaita veiksmai“; atkreipia dėmesį į tai, kad siūloma skirti daugiau asignavimų ES politikai ir teisės aktams kovos su klimato kaita veiksmų srityje įgyvendinti ir naujiems parengiamiesiems veiksmams, susijusiems su klimato veiksmų įtraukimu ir prisitaikymu;

| 42. | džiaugiasi tuo, kad iki 333,5 mln. EUR (8,7 proc.) padidintas programai LIFE+ skiriamų įsipareigojimų asignavimų kiekis, ir palankiai vertina tai, kad, atsižvelgiant į didesnes įgyvendinimo normas, ypač atsižvelgiant į tolesnes priemones pagal numatytą biologinės įvairovės strategiją 2010 m., numatyta skirti daug daugiau mokėjimų asignavimų (24,3 proc. daugiau iki 268,2 mln. EUR); atkreipia dėmesį į tai, kad didžiuliams ekologiniams uždaviniams, įskaitant vandens taršos problemą, kuriuos turi spręsti ES, reikia skirti papildomos paramos pagal šią programą; |
| --- | --- |

42.

džiaugiasi tuo, kad iki 333,5 mln. EUR (8,7 proc.) padidintas programai LIFE+ skiriamų įsipareigojimų asignavimų kiekis, ir palankiai vertina tai, kad, atsižvelgiant į didesnes įgyvendinimo normas, ypač atsižvelgiant į tolesnes priemones pagal numatytą biologinės įvairovės strategiją 2010 m., numatyta skirti daug daugiau mokėjimų asignavimų (24,3 proc. daugiau iki 268,2 mln. EUR); atkreipia dėmesį į tai, kad didžiuliams ekologiniams uždaviniams, įskaitant vandens taršos problemą, kuriuos turi spręsti ES, reikia skirti papildomos paramos pagal šią programą;

| 43. | primena, kad 2010 m. biudžete patvirtinta konkreti pieno sektoriaus rinkos rėmimo priemonė, skirta pieno sektoriaus krizės padariniams sušvelninti, turėjo būti vienkartinis veiksmas; prašo Komisijos ištirti, kaip valstybės narės naudoja specialiai pienininkystės sektoriui skirtus 300 mln. EUR, ir pateikti savo šios priemonės vertinimą kartu su pasiūlymais dėl nuolatinio metodo, taip pat konkrečių pasiūlymų, kaip ateityje spręsti nepastovių kainų šiame sektoriuje problemą; |
| --- | --- |

43.

primena, kad 2010 m. biudžete patvirtinta konkreti pieno sektoriaus rinkos rėmimo priemonė, skirta pieno sektoriaus krizės padariniams sušvelninti, turėjo būti vienkartinis veiksmas; prašo Komisijos ištirti, kaip valstybės narės naudoja specialiai pienininkystės sektoriui skirtus 300 mln. EUR, ir pateikti savo šios priemonės vertinimą kartu su pasiūlymais dėl nuolatinio metodo, taip pat konkrečių pasiūlymų, kaip ateityje spręsti nepastovių kainų šiame sektoriuje problemą;

| 44. | išreiškia susirūpinimą, kad bendros žuvininkystės politikos (BŽP) svarba tinkamai neatsispindi 2011 m. biudžeto projekte; pabrėžia, kad lėšų, pasiūlytų integruotos jūrų politikos (IJP) plėtrai, nepakanka svarbiausiems šios naujos politikos įgyvendinimo pradžios aspektams padengti; reiškia susirūpinimą, kad naujoji Europos Sąjungos jūrų politika gali kenkti šiuo metu prioritetinėms BŽP sritims, kalbant apie atitinkamą jų finansavimą iš biudžeto; pabrėžia, kad ateityje reikėtų teikti tinkamą finansavimą pagal daugiau nei vieną biudžeto eilutę; |
| --- | --- |

44.

išreiškia susirūpinimą, kad bendros žuvininkystės politikos (BŽP) svarba tinkamai neatsispindi 2011 m. biudžeto projekte; pabrėžia, kad lėšų, pasiūlytų integruotos jūrų politikos (IJP) plėtrai, nepakanka svarbiausiems šios naujos politikos įgyvendinimo pradžios aspektams padengti; reiškia susirūpinimą, kad naujoji Europos Sąjungos jūrų politika gali kenkti šiuo metu prioritetinėms BŽP sritims, kalbant apie atitinkamą jų finansavimą iš biudžeto; pabrėžia, kad ateityje reikėtų teikti tinkamą finansavimą pagal daugiau nei vieną biudžeto eilutę;

3a
     
  išlaidų kategorija

| 45. | pažymi, kad apskritai didesnis su šia išlaidų kategorija susijęs lėšų kiekis (+12,8 proc.) praktiškai atspindi šios srities siekius, įtvirtintus Lisabonos sutartyje ir Stokholmo programoje; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad apskritai didesnis su šia išlaidų kategorija susijęs lėšų kiekis (+12,8 proc.) praktiškai atspindi šios srities siekius, įtvirtintus Lisabonos sutartyje ir Stokholmo programoje;

| 46. | pabrėžia, kad reikia padidinti asignavimus siekiant pagerinti įkalinimo sąlygas; primena, kad, kaip nurodyta Stokholmo programoje, reikia numatyti socialinės įtraukties priemones ir socialinio perkėlimo programas ir remti kovos su narkotikais iniciatyvas, įskaitant prevenciją, reabilitaciją ir žalos mažinimą; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad reikia padidinti asignavimus siekiant pagerinti įkalinimo sąlygas; primena, kad, kaip nurodyta Stokholmo programoje, reikia numatyti socialinės įtraukties priemones ir socialinio perkėlimo programas ir remti kovos su narkotikais iniciatyvas, įskaitant prevenciją, reabilitaciją ir žalos mažinimą;

| 47. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano ir džiaugiasi, kad imigracijos ir imigrantų integracijos srityje siūloma skirti daugiau įsipareigojimų asignavimų Išorės sienų fondui (254 mln., +22 proc.), Europos grąžinimo fondui (114 mln., +29 proc.) ir Europos pabėgėlių fondui (94 mln., +1,3 proc.) finansuoti; |
| --- | --- |

47.

šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano ir džiaugiasi, kad imigracijos ir imigrantų integracijos srityje siūloma skirti daugiau įsipareigojimų asignavimų Išorės sienų fondui (254 mln., +22 proc.), Europos grąžinimo fondui (114 mln., +29 proc.) ir Europos pabėgėlių fondui (94 mln., +1,3 proc.) finansuoti;

| 48. | pripažįsta, kad siūlymas 2011 m. mažinti agentūrai FRONTEX, neatsižvelgiant į didėjantį jos darbo krūvį, skiriamus asignavimus grindžiamas atnaujintu nepanaudotų asignavimų ir metinių perviršių vertinimu; |
| --- | --- |

48.

pripažįsta, kad siūlymas 2011 m. mažinti agentūrai FRONTEX, neatsižvelgiant į didėjantį jos darbo krūvį, skiriamus asignavimus grindžiamas atnaujintu nepanaudotų asignavimų ir metinių perviršių vertinimu;

| 49. | džiaugiasi, kad priimtas reglamentas dėl Europos prieglobsčio paramos biuro (angl. EASO) įsteigimo, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad šis biuras savo veiklą pradėtų tinkamu laiku iki 2011 m., ir kad šiam biurui būtų skirta pakankamai piniginių išteklių, kad jis galėtų pradėti vykdyti savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

49.

džiaugiasi, kad priimtas reglamentas dėl Europos prieglobsčio paramos biuro (angl. EASO) įsteigimo, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad šis biuras savo veiklą pradėtų tinkamu laiku iki 2011 m., ir kad šiam biurui būtų skirta pakankamai piniginių išteklių, kad jis galėtų pradėti vykdyti savo įgaliojimus;

| 50. | apgailestauja dėl to, kad kol nepateiktas pasiūlymas dėl reglamento (jį numatyta pateikti 2013 m.) dėl EUROPOLO, kuris yra nuo 2010 m. iš ES biudžeto finansuojama ES agentūra, 2011 m. jam numatyti asignavimai (82,9 mln. EUR) išlieka beveik nepakitę, palyginti su 2010 m. (79,7 mln. EUR), nors Stokholmo programoje raginama stiprinti EUROPOLĄ; |
| --- | --- |

50.

apgailestauja dėl to, kad kol nepateiktas pasiūlymas dėl reglamento (jį numatyta pateikti 2013 m.) dėl EUROPOLO, kuris yra nuo 2010 m. iš ES biudžeto finansuojama ES agentūra, 2011 m. jam numatyti asignavimai (82,9 mln. EUR) išlieka beveik nepakitę, palyginti su 2010 m. (79,7 mln. EUR), nors Stokholmo programoje raginama stiprinti EUROPOLĄ;

| 51. | pažymi, kad nors Šengeno informacinės sistemos II (SIS II) plėtimo ir eksploatavimo pradžios tvarkaraštis nėra aiškus, siūloma tik šiek tiek sumažinti įsipareigojimų asignavimus nuo 35 mln. EUR iki 30 mln. EUR, o mokėjimų asignavimus padidinti nuo 19,5 mln. EUR iki 21 mln. EUR; primena, kad Komisija numatė 27,91 mln. EUR, iki ketvirtajame 2011 m. ketvirtyje pradės veikti SIS II; pabrėžia, kad SIS II plėtra jau atsilieka nuo tvarkaraščio ir sistema greičiausiai nebus baigta iki 2011 m. pabaigos; mano, kad atsižvelgiant į tai, jog tikimybė pereiti prie SIS II vis labiau mažėja, ir kad šiuo metu rengiamas sistemos pakaitalas, būtina dalį šių lėšų įrašyti į rezervą, kol nėra išsamesnio tyrimo; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad nors Šengeno informacinės sistemos II (SIS II) plėtimo ir eksploatavimo pradžios tvarkaraštis nėra aiškus, siūloma tik šiek tiek sumažinti įsipareigojimų asignavimus nuo 35 mln. EUR iki 30 mln. EUR, o mokėjimų asignavimus padidinti nuo 19,5 mln. EUR iki 21 mln. EUR; primena, kad Komisija numatė 27,91 mln. EUR, iki ketvirtajame 2011 m. ketvirtyje pradės veikti SIS II; pabrėžia, kad SIS II plėtra jau atsilieka nuo tvarkaraščio ir sistema greičiausiai nebus baigta iki 2011 m. pabaigos; mano, kad atsižvelgiant į tai, jog tikimybė pereiti prie SIS II vis labiau mažėja, ir kad šiuo metu rengiamas sistemos pakaitalas, būtina dalį šių lėšų įrašyti į rezervą, kol nėra išsamesnio tyrimo;

| 52. | pabrėžia, kad dėl numatytos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros finansavimo neturėtų būti sukurta papildomų IT sistemų, kol nebus pradėti taikyti SIS II ar alternatyvus sprendimus ir VIS; prašo, kad šios agentūros išlaidos ir projektai būtų aiškiai nurodyti; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad dėl numatytos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros finansavimo neturėtų būti sukurta papildomų IT sistemų, kol nebus pradėti taikyti SIS II ar alternatyvus sprendimus ir VIS; prašo, kad šios agentūros išlaidos ir projektai būtų aiškiai nurodyti;

3b
     
  išlaidų kategorija

| 53. | primena, kad 3b išlaidų kategorija apima Europos piliečiams ypač svarbias sritis, įskaitant jaunimo, švietimo ir kultūros programas, visuomenės sveikatą, vartotojų apsaugą, civilinės saugos priemones ir komunikacijos politiką; taigi itin susirūpinęs pažymi, kad antrus metus iš eilės apskritai skiriama mažiau asignavimų, t. y. skiriama 0,03 proc. mažiau įsipareigojimų asignavimų (667,8 mln. EUR) ir 3,1 proc. mažiau mokėjimų asignavimų (638,9 mln. EUR), palyginti su 2010 m. biudžetu, ir paliekama 15,2 mln. EUR marža; |
| --- | --- |

53.

primena, kad 3b išlaidų kategorija apima Europos piliečiams ypač svarbias sritis, įskaitant jaunimo, švietimo ir kultūros programas, visuomenės sveikatą, vartotojų apsaugą, civilinės saugos priemones ir komunikacijos politiką; taigi itin susirūpinęs pažymi, kad antrus metus iš eilės apskritai skiriama mažiau asignavimų, t. y. skiriama 0,03 proc. mažiau įsipareigojimų asignavimų (667,8 mln. EUR) ir 3,1 proc. mažiau mokėjimų asignavimų (638,9 mln. EUR), palyginti su 2010 m. biudžetu, ir paliekama 15,2 mln. EUR marža;

| 54. | pažymi, kad kai kurioms programoms („Media 2007“, „Kultūra 2007“, „Visuomenės sveikata“ ir t. t.) vykdyti buvo įmanoma įgyvendinti siūlymą skirti daugiau lėšų, nes kai kuriems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams nenumatyta įsipareigojimų asignavimų; taigi apgailestauja dėl to, kad dėl mažos maržos bus mažai veiksmų laisvės priimant sprendimus dėl didesnio prioritetų, kurie tiesiogiai naudingi piliečiams, finansavimo ir priimant pasiūlymus dėl projektų ir veiksmų; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad kai kurioms programoms („Media 2007“, „Kultūra 2007“, „Visuomenės sveikata“ ir t. t.) vykdyti buvo įmanoma įgyvendinti siūlymą skirti daugiau lėšų, nes kai kuriems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams nenumatyta įsipareigojimų asignavimų; taigi apgailestauja dėl to, kad dėl mažos maržos bus mažai veiksmų laisvės priimant sprendimus dėl didesnio prioritetų, kurie tiesiogiai naudingi piliečiams, finansavimo ir priimant pasiūlymus dėl projektų ir veiksmų;

| 55. | pakartoja, kad nedelsiant reikia pradėti koordinuotai investuoti į įvairias su jaunimu susijusias sritis, nes jaunimo klausimas yra su visomis politikos sritimis susijusi tema, ir kad atitinkamai reikėtų siūlyti didinti jaunimo politikos priemonės finansavimą; apgailestauja, kad Komisijai trūksta ryžto deramai spręsti su šiuo prioritetu susijusius klausimus, ir patvirtina savo ketinimus keisti biudžeto projektą, kad šiam prioritetui būtų skiriamas tinkamas finansavimas; |
| --- | --- |

55.

pakartoja, kad nedelsiant reikia pradėti koordinuotai investuoti į įvairias su jaunimu susijusias sritis, nes jaunimo klausimas yra su visomis politikos sritimis susijusi tema, ir kad atitinkamai reikėtų siūlyti didinti jaunimo politikos priemonės finansavimą; apgailestauja, kad Komisijai trūksta ryžto deramai spręsti su šiuo prioritetu susijusius klausimus, ir patvirtina savo ketinimus keisti biudžeto projektą, kad šiam prioritetui būtų skiriamas tinkamas finansavimas;

| 56. | primena, kad 2011 m. biudžeto prioritetas yra bendradarbiavimo jaunimo ir sporto srityse skatinimas ir rėmimas, ir pabrėžia, kad šiuo tikslu svarbi priemonė yra specialiems metiniams renginiams teikiama finansinė parama; apgailestauja dėl to, kad į 2011 m. biudžeto projektą nebuvo įrašyta įsipareigojimų asignavimų (įrašas p. m. įsipareigojimų asignavimams skirtoje eilutėje ir tik 2,9 mln. EUR mokėjimų asignavimams skirtoje eilutėje), palyginti su 9,8 mln. EUR ir 10,25 mln. EUR atitinkamai 2010 m. biudžete; |
| --- | --- |

56.

primena, kad 2011 m. biudžeto prioritetas yra bendradarbiavimo jaunimo ir sporto srityse skatinimas ir rėmimas, ir pabrėžia, kad šiuo tikslu svarbi priemonė yra specialiems metiniams renginiams teikiama finansinė parama; apgailestauja dėl to, kad į 2011 m. biudžeto projektą nebuvo įrašyta įsipareigojimų asignavimų (įrašas p. m. įsipareigojimų asignavimams skirtoje eilutėje ir tik 2,9 mln. EUR mokėjimų asignavimams skirtoje eilutėje), palyginti su 9,8 mln. EUR ir 10,25 mln. EUR atitinkamai 2010 m. biudžete;

| 57. | palankiai vertina tai, kad 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais ir jie grindžiami 2010 m. biudžete įrašytais parengiamaisiais veiksmais, tai pat primena Parlamento ir Tarybos sprendimą iki 8 mln. EUR didinti bendrą lėšų kiekį, kuris numatytas atitinkamame teisės akte; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina tai, kad 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais ir jie grindžiami 2010 m. biudžete įrašytais parengiamaisiais veiksmais, tai pat primena Parlamento ir Tarybos sprendimą iki 8 mln. EUR didinti bendrą lėšų kiekį, kuris numatytas atitinkamame teisės akte;

| 58. | susirūpinęs dėl nedidelių Europos pilietybės, ryšių ir žiniasklaidos informavimo rėmimo programoms numatytų asignavimų, kurie, palyginti su 2010 m., kai kuriais atvejais netgi sumažinti; įsitikinęs, kad šios programos yra labai svarbios formuojant Europos tapatybę ir informuojant ES piliečius apie europinį projektą; |
| --- | --- |

58.

susirūpinęs dėl nedidelių Europos pilietybės, ryšių ir žiniasklaidos informavimo rėmimo programoms numatytų asignavimų, kurie, palyginti su 2010 m., kai kuriais atvejais netgi sumažinti; įsitikinęs, kad šios programos yra labai svarbios formuojant Europos tapatybę ir informuojant ES piliečius apie europinį projektą;

| 59. | apgailestauja dėl to, kad skiriama mažiau įsipareigojimų programai; DAPHNE, ir nurodo, kad dėl to gali būti daromas neigiamas poveikis kovai su smurtu; ragina toliau finansuoti esamas ir naujas veiksmingas priemones siekiant kovoti su visų formų smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris; |
| --- | --- |

59.

apgailestauja dėl to, kad skiriama mažiau įsipareigojimų programai; DAPHNE, ir nurodo, kad dėl to gali būti daromas neigiamas poveikis kovai su smurtu; ragina toliau finansuoti esamas ir naujas veiksmingas priemones siekiant kovoti su visų formų smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris;

4
     
  išlaidų kategorija

| 60. | dar kartą primena, kad pagal 4 išlaidų kategoriją numatyta labai maža marža ir dėl to ES negalės tinkamai reaguoti į taip pat ir pakartotinai iškylančias krizes ir susidarančią kritinę padėtį; nurodo, kad vis didėjantį ir nepakeliamą nepakankamo finansavimo pagal 4 išlaidų kategoriją ir naujų Tarybos politinių pasaulinio lygmens įsipareigojimų atotrūkį galima pašalinti tik peržiūrėjus DFP numatytas viršutines ribas (7); |
| --- | --- |

60.

dar kartą primena, kad pagal 4 išlaidų kategoriją numatyta labai maža marža ir dėl to ES negalės tinkamai reaguoti į taip pat ir pakartotinai iškylančias krizes ir susidarančią kritinę padėtį; nurodo, kad vis didėjantį ir nepakeliamą nepakankamo finansavimo pagal 4 išlaidų kategoriją ir naujų Tarybos politinių pasaulinio lygmens įsipareigojimų atotrūkį galima pašalinti tik peržiūrėjus DFP numatytas viršutines ribas (7);

| 61. | džiaugiasi tuo, kad siūloma skirti daugiau asignavimų EKP pietų ir EKP rytų kryptims, ir ypač jų Rytų partnerystės aspektui; itin atkreipia dėmesį į tai, kad siūloma neįrašyti lėšų į biudžeto eilutę, skirtą ES Baltijos jūros strategijai, tačiau apgailestauja dėl to, kad šiai strategijai neskiriama atitinkama lėšų suma pagal EKP rytų kryptį; |
| --- | --- |

61.

džiaugiasi tuo, kad siūloma skirti daugiau asignavimų EKP pietų ir EKP rytų kryptims, ir ypač jų Rytų partnerystės aspektui; itin atkreipia dėmesį į tai, kad siūloma neįrašyti lėšų į biudžeto eilutę, skirtą ES Baltijos jūros strategijai, tačiau apgailestauja dėl to, kad šiai strategijai neskiriama atitinkama lėšų suma pagal EKP rytų kryptį;

| 62. | siekiant įgyvendinti Rytų partnerystės iniciatyvos tikslus ir garantuoti veiksmingą jos įgyvendinimą, ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų teikiama papildoma finansinė parama naujosioms Europos kaimynystės politikos priemonės 2011–2013 m. daugiametėms orientacinėms programoms ir nacionalinėms orientacinėms programoms, kurios taikomos Rytų partnerystės šalims; |
| --- | --- |

62.

siekiant įgyvendinti Rytų partnerystės iniciatyvos tikslus ir garantuoti veiksmingą jos įgyvendinimą, ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų teikiama papildoma finansinė parama naujosioms Europos kaimynystės politikos priemonės 2011–2013 m. daugiametėms orientacinėms programoms ir nacionalinėms orientacinėms programoms, kurios taikomos Rytų partnerystės šalims;

| 63. | itin nerimauja dėl to, kad siūloma daugiau kaip 32 proc. mažinti įsipareigojimų asignavimus, kurie skiriami teikti finansinę pagalbą Palestinai, taikos procesui ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai (angl. UNRWA), atsižvelgiant į tai, kad periodiškai reikalingos papildomos lėšos; mano, kad Komisijos pareiškimas dėl ankstesniais metais skirtos itin didelės lėšų sumos, kuri negali būti išlaikyta nepakenkiant kitų šio regiono šalių finansavimui, rodo, jog esama neatidėliotino poreikio iš esmės persvarstyti 4 išlaidų kategorijos finansinius pajėgumus, ir tai neturėtų būti priežastis skirti mažesnę finansinę pagalbą, kuri yra gyvybiškai svarbi Palestinos gyventojams, Palestinos vadovybei ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai; patvirtina savo paramą Palestinos vadovybės veiklai stiprinant jos institucinius pajėgumus; pažymi, kad net jeigu ES ir būtų pasirengusi papildyti savo pagalbos Palestinai paketą, dėl šio įsipareigojimo nėra galutinai apsispręsta, ir, pabrėždamas, kad humanitarinė pagalba turi būti toliau besąlygiškai teikiama, primygtinai ragina ES imtis tokio politinio vaidmens, su kurio pagalba būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų pažangiai kuriant Palestinos valstybę, o tai suderinama su svarbios jos teikiamos finansinės pagalbos siekiais ir ekonomine įtaka regione; |
| --- | --- |

63.

itin nerimauja dėl to, kad siūloma daugiau kaip 32 proc. mažinti įsipareigojimų asignavimus, kurie skiriami teikti finansinę pagalbą Palestinai, taikos procesui ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai (angl. UNRWA), atsižvelgiant į tai, kad periodiškai reikalingos papildomos lėšos; mano, kad Komisijos pareiškimas dėl ankstesniais metais skirtos itin didelės lėšų sumos, kuri negali būti išlaikyta nepakenkiant kitų šio regiono šalių finansavimui, rodo, jog esama neatidėliotino poreikio iš esmės persvarstyti 4 išlaidų kategorijos finansinius pajėgumus, ir tai neturėtų būti priežastis skirti mažesnę finansinę pagalbą, kuri yra gyvybiškai svarbi Palestinos gyventojams, Palestinos vadovybei ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai; patvirtina savo paramą Palestinos vadovybės veiklai stiprinant jos institucinius pajėgumus; pažymi, kad net jeigu ES ir būtų pasirengusi papildyti savo pagalbos Palestinai paketą, dėl šio įsipareigojimo nėra galutinai apsispręsta, ir, pabrėždamas, kad humanitarinė pagalba turi būti toliau besąlygiškai teikiama, primygtinai ragina ES imtis tokio politinio vaidmens, su kurio pagalba būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų pažangiai kuriant Palestinos valstybę, o tai suderinama su svarbios jos teikiamos finansinės pagalbos siekiais ir ekonomine įtaka regione;

| 64. | šiuo požiūriu pažymi, kad net ir visą 4 išlaidų kategorijos maržą panaudojus vien tik Palestinos finansinei pagalbai, jos neužtektų, kad būtų pasiektas 2010 m. įsipareigojimų asignavimų lygis (2010 m. skirta 295 mln. EUR, o 2011 m. numanoma, kad bus skirta 270 mln. EUR); |
| --- | --- |

64.

šiuo požiūriu pažymi, kad net ir visą 4 išlaidų kategorijos maržą panaudojus vien tik Palestinos finansinei pagalbai, jos neužtektų, kad būtų pasiektas 2010 m. įsipareigojimų asignavimų lygis (2010 m. skirta 295 mln. EUR, o 2011 m. numanoma, kad bus skirta 270 mln. EUR);

| 65. | atkreipia dėmesį į tai, kad skiriama daug daugiau asignavimų (13,2 proc.) plėtros procesui finansuoti, nes 2011 m. tikimasi tolesnės pažangos šioje srityje (vykstančios ir galimos derybos su Kroatija, Islandija, Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, Turkija ir Vakarų Balkanų šalimis); |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį į tai, kad skiriama daug daugiau asignavimų (13,2 proc.) plėtros procesui finansuoti, nes 2011 m. tikimasi tolesnės pažangos šioje srityje (vykstančios ir galimos derybos su Kroatija, Islandija, Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, Turkija ir Vakarų Balkanų šalimis);

| 66. | mano, kad siūlomas Vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) finansavimo padidinimas yra pagrįstas, tačiau apgailestauja dėl klaidinančio Komisijos pranešimo, kuriame pažymima, kad, atsižvelgiant į Kopenhagos susitarimą, aplinkai ir tvariam gamtos išteklių valdymui skiriamas 65 mln. EUR didesnis finansavimas, tačiau šis padidinimas grindžiamas finansinio programavimo dokumentu, o ne 2010 m. biudžetu (2011 m. BP į šią eilutę iš tiesų įrašyta 1,2 mln. EUR mažiau lėšų, palyginti su 2010 m. biudžetu, o tai kelia susirūpinimą); primygtinai ragina užtikrinti, kad spartaus kovos su klimato kaita įgyvendinimo finansinis paketas būtų papildoma priemonė ir nebūtų įgyvendinamas esamų vystomojo bendradarbiavimo programų sąskaita; reiškia susirūpinimą dėl ES finansinio indėlio į spartų kovos su klimato kaita įgyvendinimą nuoseklumo ir viešumo ir ragina valstybes nares nedelsiant Komisijai pateikti informaciją siekiant užtikrinti visapusišką ES indėlio skaidrumą ir papildomumą; |
| --- | --- |

66.

mano, kad siūlomas Vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) finansavimo padidinimas yra pagrįstas, tačiau apgailestauja dėl klaidinančio Komisijos pranešimo, kuriame pažymima, kad, atsižvelgiant į Kopenhagos susitarimą, aplinkai ir tvariam gamtos išteklių valdymui skiriamas 65 mln. EUR didesnis finansavimas, tačiau šis padidinimas grindžiamas finansinio programavimo dokumentu, o ne 2010 m. biudžetu (2011 m. BP į šią eilutę iš tiesų įrašyta 1,2 mln. EUR mažiau lėšų, palyginti su 2010 m. biudžetu, o tai kelia susirūpinimą); primygtinai ragina užtikrinti, kad spartaus kovos su klimato kaita įgyvendinimo finansinis paketas būtų papildoma priemonė ir nebūtų įgyvendinamas esamų vystomojo bendradarbiavimo programų sąskaita; reiškia susirūpinimą dėl ES finansinio indėlio į spartų kovos su klimato kaita įgyvendinimą nuoseklumo ir viešumo ir ragina valstybes nares nedelsiant Komisijai pateikti informaciją siekiant užtikrinti visapusišką ES indėlio skaidrumą ir papildomumą;

| 67. | pabrėžia, kad reikia didinti Bendrijos lėšas, numatytas priemonėms, skirtoms migracijos reiškinio problemoms spręsti, siekiant pagerinti teisėtos migracijos valdymą, sulėtinti neteisėtą migraciją ir optimizuoti migracijos poveikį vystymuisi; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad reikia didinti Bendrijos lėšas, numatytas priemonėms, skirtoms migracijos reiškinio problemoms spręsti, siekiant pagerinti teisėtos migracijos valdymą, sulėtinti neteisėtą migraciją ir optimizuoti migracijos poveikį vystymuisi;

| 68. | primena, kad pritaria principui teikti finansinę paramą svarbiausioms bananus tiekiančioms AKR šalims, tačiau pakartoja, kad griežtai nepritaria papildomų prekybos bananais priemonių finansavimui pasinaudojant marža; primena, kad dėl ribotos šios išlaidų kategorijos maržos nėra galimybių finansuoti tokių priemonių, į kurias neatsižvelgta 2006 m. tvirtinant DFP; taip pat itin nepritaria tam, kad būtų perkeliamos esamų 4 išlaidų kategorijos priemonių lėšos, nes tai pakenktų dabartiniams prioritetams; ypač nepritaria į biudžeto projektą įtrauktam pasiūlymui šiuo tikslu iš vystomojo bendradarbiavimo priemonei skirtų lėšų perkelti 13 mln. EUR, o iš civilinės saugos finansinei priemonei skirtų lėšų – 5 mln. EUR; |
| --- | --- |

68.

primena, kad pritaria principui teikti finansinę paramą svarbiausioms bananus tiekiančioms AKR šalims, tačiau pakartoja, kad griežtai nepritaria papildomų prekybos bananais priemonių finansavimui pasinaudojant marža; primena, kad dėl ribotos šios išlaidų kategorijos maržos nėra galimybių finansuoti tokių priemonių, į kurias neatsižvelgta 2006 m. tvirtinant DFP; taip pat itin nepritaria tam, kad būtų perkeliamos esamų 4 išlaidų kategorijos priemonių lėšos, nes tai pakenktų dabartiniams prioritetams; ypač nepritaria į biudžeto projektą įtrauktam pasiūlymui šiuo tikslu iš vystomojo bendradarbiavimo priemonei skirtų lėšų perkelti 13 mln. EUR, o iš civilinės saugos finansinei priemonei skirtų lėšų – 5 mln. EUR;

| 69. | pritaria pasiūlymui iš dalies keisti reglamentą, pagal kurį sukuriama pramoninėms šalims skirta priemonė („ICI+“), tačiau ryžtingai nepritaria, kad ji būtų finansuojama iš asignavimų, numatytų naudoti pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę; pabrėžia, kad vystomajam bendradarbiavimui skirtos lėšos turi būti naudojamos kovai su skurdu; reiškia didžiulį nepasitenkinimą dėl to, kad iš bendros 70,6 mln. EUR sumos asignavimų, kurie biudžeto projekte numatyti šiai naujai priemonei, 45 mln. EUR paimti iš vystomojo bendradarbiavimo priemonei skirtų lėšų; |
| --- | --- |

69.

pritaria pasiūlymui iš dalies keisti reglamentą, pagal kurį sukuriama pramoninėms šalims skirta priemonė („ICI+“), tačiau ryžtingai nepritaria, kad ji būtų finansuojama iš asignavimų, numatytų naudoti pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę; pabrėžia, kad vystomajam bendradarbiavimui skirtos lėšos turi būti naudojamos kovai su skurdu; reiškia didžiulį nepasitenkinimą dėl to, kad iš bendros 70,6 mln. EUR sumos asignavimų, kurie biudžeto projekte numatyti šiai naujai priemonei, 45 mln. EUR paimti iš vystomojo bendradarbiavimo priemonei skirtų lėšų;

| 70. | pakartoja, kad ketina Europos išorės veiksmų tarnybai suteikti būtinus administracinius išteklius jos užduotims įgyvendinti; vis dėlto pabrėžia, kad naujų išteklių, skirtų įtraukti valstybių narių diplomatinių tarnybų darbuotojams ir padengti būtinos infrastruktūros išlaidoms, paskirstymas turėtų būti susietas su deramu išorės veiksmams skirtos ES biudžeto dalies padidėjimu; |
| --- | --- |

70.

pakartoja, kad ketina Europos išorės veiksmų tarnybai suteikti būtinus administracinius išteklius jos užduotims įgyvendinti; vis dėlto pabrėžia, kad naujų išteklių, skirtų įtraukti valstybių narių diplomatinių tarnybų darbuotojams ir padengti būtinos infrastruktūros išlaidoms, paskirstymas turėtų būti susietas su deramu išorės veiksmams skirtos ES biudžeto dalies padidėjimu;

| 71. | palankiai vertina tai, kad, kaip nurodoma finansinio programavimo dokumente, ir atsižvelgiant į vis svarbesnį vaidmenį, kurį ES norėtų atlikti tose zonose, kuriose vyksta stabilizavimo procesas, iškyla konfliktai ir krizės, BUSP skiriama daugiau įsipareigojimų asignavimų ir jie siekia 327,4 mln. EUR; atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip nuspręsta įsteigus EIVT, neįrašyta lėšų į ES specialiems atstovams skirtą biudžeto eilutę, ir primena, kad vykstant deryboms dėl peržiūrėto TIS ir dėl pasiūlymo dėl EIVT priėmimo, reikės iš esmės persvarstyti specialias TIS nuostatas dėl BUSP; |
| --- | --- |

71.

palankiai vertina tai, kad, kaip nurodoma finansinio programavimo dokumente, ir atsižvelgiant į vis svarbesnį vaidmenį, kurį ES norėtų atlikti tose zonose, kuriose vyksta stabilizavimo procesas, iškyla konfliktai ir krizės, BUSP skiriama daugiau įsipareigojimų asignavimų ir jie siekia 327,4 mln. EUR; atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip nuspręsta įsteigus EIVT, neįrašyta lėšų į ES specialiems atstovams skirtą biudžeto eilutę, ir primena, kad vykstant deryboms dėl peržiūrėto TIS ir dėl pasiūlymo dėl EIVT priėmimo, reikės iš esmės persvarstyti specialias TIS nuostatas dėl BUSP;

| 72. | atkreipia dėmesį į asignavimų padidėjimą pagal makrofinansinės pagalbos biudžeto eilutę (01 03 02) 2011 m. biudžeto projekte, palyginti su 2010 m. biudžetu; primena, kad mobilizuojant šią priemonę bet kokiai trečiajai šaliai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, ir prašo Komisijos pateikti papildomą paaiškinimą dėl jos siūlomo didinimo; |
| --- | --- |

72.

atkreipia dėmesį į asignavimų padidėjimą pagal makrofinansinės pagalbos biudžeto eilutę (01 03 02) 2011 m. biudžeto projekte, palyginti su 2010 m. biudžetu; primena, kad mobilizuojant šią priemonę bet kokiai trečiajai šaliai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, ir prašo Komisijos pateikti papildomą paaiškinimą dėl jos siūlomo didinimo;

| 73. | pritaria tam, kad būtų numatyti parengiamieji veiksmai, susiję su Europos savanorišku humanitarinės pagalbos korpusu, remiantis įsigaliojusios SESV 214 straipsniu ir tuo, kad 2011 m. yra Europos savanoriškos veiklos metai; |
| --- | --- |

73.

pritaria tam, kad būtų numatyti parengiamieji veiksmai, susiję su Europos savanorišku humanitarinės pagalbos korpusu, remiantis įsigaliojusios SESV 214 straipsniu ir tuo, kad 2011 m. yra Europos savanoriškos veiklos metai;

5
     
  išlaidų kategorija

| 74. | pažymi, kad nustatyta, jog visų institucijų bendros administracinės išlaidos sudaro 8 266,6 mln. EUR, t. y. jos padidėjo 4,5 proc., o marža yra 149 mln. EUR; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad nustatyta, jog visų institucijų bendros administracinės išlaidos sudaro 8 266,6 mln. EUR, t. y. jos padidėjo 4,5 proc., o marža yra 149 mln. EUR;

| 75. | pabrėžia, kad kiekvienos institucijos sąmatos projekte ir 2010 m. pateiktuose taisomuosiuose biudžetuose reikėtų atsižvelgti į visus papildomus poreikius, susijusius su Lisabonos sutarties įsigaliojimu, ypač susijusius su Parlamentu, Taryba, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu; atsižvelgdamas į tai, primena 2009 m. lapkričio mėn. bendrą deklaraciją dėl 5 išlaidų kategorijos; šioje deklaracijoje institucijos raginamos imtis visų galimų priemonių siekiant finansuoti administracinius poreikius, susijusius su jų darbuotojų atlyginimais, pasinaudojant asignavimais, įrašytais į atitinkamus 2010 m. biudžeto skirsnius; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad kiekvienos institucijos sąmatos projekte ir 2010 m. pateiktuose taisomuosiuose biudžetuose reikėtų atsižvelgti į visus papildomus poreikius, susijusius su Lisabonos sutarties įsigaliojimu, ypač susijusius su Parlamentu, Taryba, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu; atsižvelgdamas į tai, primena 2009 m. lapkričio mėn. bendrą deklaraciją dėl 5 išlaidų kategorijos; šioje deklaracijoje institucijos raginamos imtis visų galimų priemonių siekiant finansuoti administracinius poreikius, susijusius su jų darbuotojų atlyginimais, pasinaudojant asignavimais, įrašytais į atitinkamus 2010 m. biudžeto skirsnius;

| 76. | atkreipia dėmesį į tai, kad biudžete administracinėms išlaidoms Komisijai skiriamas 2,9 proc. didesnis finansavimas; tačiau pažymi, kad šiame etape dar neįrašytos visos sąnaudos, susijusios su EIVT veikla ir steigimu; mano, kad šiuo požiūriu visi papildomi prašymai neturėtų turėti neigiamos įtakos dabartinei institucijų veiklai; taigi itin pabrėžia, kad reikia suformuoti veiksmingą instituciją ir aiškiai apibrėžti atsakomybę siekiant išvengti bet kokio užduočių dubliavimosi ir nereikalingų (administracinių) išlaidų, finansuotinų biudžeto lėšomis, nes tai galėtų toliau bloginti šios išlaidų kategorijos finansinę padėtį; |
| --- | --- |

76.

atkreipia dėmesį į tai, kad biudžete administracinėms išlaidoms Komisijai skiriamas 2,9 proc. didesnis finansavimas; tačiau pažymi, kad šiame etape dar neįrašytos visos sąnaudos, susijusios su EIVT veikla ir steigimu; mano, kad šiuo požiūriu visi papildomi prašymai neturėtų turėti neigiamos įtakos dabartinei institucijų veiklai; taigi itin pabrėžia, kad reikia suformuoti veiksmingą instituciją ir aiškiai apibrėžti atsakomybę siekiant išvengti bet kokio užduočių dubliavimosi ir nereikalingų (administracinių) išlaidų, finansuotinų biudžeto lėšomis, nes tai galėtų toliau bloginti šios išlaidų kategorijos finansinę padėtį;

| 77. | pritaria Komisijos požiūriui, kad apdairumo sumetimais į biudžetą reikėtų įrašyti 2009 m. siūlomą darbo užmokesčių patikslinimą, kuris siekia 3,7 proc., ir šią visą sumą reikėtų išmokėti, jei Teisingumo teismas priimtų Komisijai palankų sprendimą; pažymi, kad net jei šiuo aukštu rodikliu būtų remiamasi ateityje, prognozuojamas darbo užmokesčių patikslinimo koeficientas, atsižvelgiant į ekonomikos ir socialinę krizę, 2010 m. pabaigoje vis dar būtų 2,2 proc., o 2011 m. pabaigoje jis sumažėtų iki 1,3 proc.; prašo Komisijos pagrįsti savo skaičiavimus; |
| --- | --- |

77.

pritaria Komisijos požiūriui, kad apdairumo sumetimais į biudžetą reikėtų įrašyti 2009 m. siūlomą darbo užmokesčių patikslinimą, kuris siekia 3,7 proc., ir šią visą sumą reikėtų išmokėti, jei Teisingumo teismas priimtų Komisijai palankų sprendimą; pažymi, kad net jei šiuo aukštu rodikliu būtų remiamasi ateityje, prognozuojamas darbo užmokesčių patikslinimo koeficientas, atsižvelgiant į ekonomikos ir socialinę krizę, 2010 m. pabaigoje vis dar būtų 2,2 proc., o 2011 m. pabaigoje jis sumažėtų iki 1,3 proc.; prašo Komisijos pagrįsti savo skaičiavimus;

| 78. | pripažįsta Komisijos pastangas neprašyti papildomų etatų, tačiau skeptiškai vertina jos įsipareigojimą patenkinti visus savo poreikius, taip pat ir tuos, kurie susiję su naujais prioritetais ir su įsigaliojusia SESV, vien tik institucijos viduje perskirstant esamus žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

78.

pripažįsta Komisijos pastangas neprašyti papildomų etatų, tačiau skeptiškai vertina jos įsipareigojimą patenkinti visus savo poreikius, taip pat ir tuos, kurie susiję su naujais prioritetais ir su įsigaliojusia SESV, vien tik institucijos viduje perskirstant esamus žmogiškuosius išteklius;

| 79. | itin susirūpinęs dėl to, kad dėl Komisijos užsakomųjų darbų tendencijų ir dėl etatų panaikinimo ir jiems skirtų asignavimų panaudojimo pagal sutartis dirbantiems darbuotojams samdyti, susidarė tokia padėtis, kad vis daugiau ES įdarbinamų darbuotojų neįrašomi į biudžeto valdymo institucijos tvirtinamus institucijų personalo planus, o už jų darbą mokama ne pagal 5 išlaidų kategoriją; taigi mano, kad Komisijos darbuotojų skaičiaus pasikeitimai turėtų būti vertinami atsižvelgiant ne vien tik į personalo plane įrašytus etatus, bet ir į kitus darbuotojus, įskaitant vykdomųjų ir decentralizuotų agentūrų darbuotojus, jei Komisija šiems darbuotojams perdavė vykdyti tam tikras užduotis; mano, kad į personalo planą įrašytų etatų panaikinimas ir užduočių perdavimas išorės darbuotojams gali turėti poveikio Europos tarnybų kokybei ir nepriklausomumui, nors dėl to ir sutaupoma atlyginimams skiriamų lėšų; |
| --- | --- |

79.

itin susirūpinęs dėl to, kad dėl Komisijos užsakomųjų darbų tendencijų ir dėl etatų panaikinimo ir jiems skirtų asignavimų panaudojimo pagal sutartis dirbantiems darbuotojams samdyti, susidarė tokia padėtis, kad vis daugiau ES įdarbinamų darbuotojų neįrašomi į biudžeto valdymo institucijos tvirtinamus institucijų personalo planus, o už jų darbą mokama ne pagal 5 išlaidų kategoriją; taigi mano, kad Komisijos darbuotojų skaičiaus pasikeitimai turėtų būti vertinami atsižvelgiant ne vien tik į personalo plane įrašytus etatus, bet ir į kitus darbuotojus, įskaitant vykdomųjų ir decentralizuotų agentūrų darbuotojus, jei Komisija šiems darbuotojams perdavė vykdyti tam tikras užduotis; mano, kad į personalo planą įrašytų etatų panaikinimas ir užduočių perdavimas išorės darbuotojams gali turėti poveikio Europos tarnybų kokybei ir nepriklausomumui, nors dėl to ir sutaupoma atlyginimams skiriamų lėšų;

| 80. | atkreipia dėmesį į tai, kad 13 proc. sumažintas Europos personalo atrankos tarnybos (angl. EPSO) biudžetas dėl to, kad mažiau lėšų skiriama konkursams, nes EPSO vystymo programoje siūloma diegti naują sistemą, tačiau nurodo, kad šis sumažinimas neturėtų pakenkti jokių ES personalo atrankos procedūrų kokybei, skaidrumui, sąžiningumui, nešališkumui ir daugiakalbiškumui; primena EPSO, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 kandidatai turi neginčijamą teisę susipažinti su savo asmens duomenimis, įskaitant klausimus ir atsakymus, ir ragina EPSO garantuoti šią teisę; šiuo požiūriu tikisi, kad Komisija pateiks patikimas garantijas; |
| --- | --- |

80.

atkreipia dėmesį į tai, kad 13 proc. sumažintas Europos personalo atrankos tarnybos (angl. EPSO) biudžetas dėl to, kad mažiau lėšų skiriama konkursams, nes EPSO vystymo programoje siūloma diegti naują sistemą, tačiau nurodo, kad šis sumažinimas neturėtų pakenkti jokių ES personalo atrankos procedūrų kokybei, skaidrumui, sąžiningumui, nešališkumui ir daugiakalbiškumui; primena EPSO, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 kandidatai turi neginčijamą teisę susipažinti su savo asmens duomenimis, įskaitant klausimus ir atsakymus, ir ragina EPSO garantuoti šią teisę; šiuo požiūriu tikisi, kad Komisija pateiks patikimas garantijas;

| 81. | džiaugiasi, kad Komisija pasiekė bendrus tikslus, susijusius su naujų valstybių narių piliečių įdarbinimu ir su savo įsipareigojimu atidžiai ir nuolat stebėti piliečių iš 12 ES valstybių narių įdarbinimo procesą siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įdarbinimo tikslų ir kad kiekvienoje pareigų grupėje būtų proporcingas skaičius vadinamųjų 2 ES ir 10 ES šalių piliečių; |
| --- | --- |

81.

džiaugiasi, kad Komisija pasiekė bendrus tikslus, susijusius su naujų valstybių narių piliečių įdarbinimu ir su savo įsipareigojimu atidžiai ir nuolat stebėti piliečių iš 12 ES valstybių narių įdarbinimo procesą siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įdarbinimo tikslų ir kad kiekvienoje pareigų grupėje būtų proporcingas skaičius vadinamųjų 2 ES ir 10 ES šalių piliečių;

| 82. | atkreipia dėmesį į padidėjusias išlaidas pensijoms ir Europos mokykloms; šios išlaidos susijusios su kartų pasikeitimu ES institucijose dėl to, kad 20-ojo amžiaus 6-ajame dešimtmetyje gimę tarnautojai sulaukė pensinio amžiaus, o vietoj jų priimami nauji darbuotojai; tikisi, kad Komisija pateiks išsamesnį tyrimą apie ilgalaikį šio proceso poveikį biudžetui; |
| --- | --- |

82.

atkreipia dėmesį į padidėjusias išlaidas pensijoms ir Europos mokykloms; šios išlaidos susijusios su kartų pasikeitimu ES institucijose dėl to, kad 20-ojo amžiaus 6-ajame dešimtmetyje gimę tarnautojai sulaukė pensinio amžiaus, o vietoj jų priimami nauji darbuotojai; tikisi, kad Komisija pateiks išsamesnį tyrimą apie ilgalaikį šio proceso poveikį biudžetui;

| 83. | prašo Komisijos pastabose prie atitinkamų biudžeto eilučių išvardyti sumas, skirtas visiems pastatų projektams, kurie turi didelį finansinį poveikį biudžetui ir dėl kurių pagal Finansinio reglamento 179 straipsnio 3 dalį reikia konsultuotis su biudžeto valdymo institucija; |
| --- | --- |

83.

prašo Komisijos pastabose prie atitinkamų biudžeto eilučių išvardyti sumas, skirtas visiems pastatų projektams, kurie turi didelį finansinį poveikį biudžetui ir dėl kurių pagal Finansinio reglamento 179 straipsnio 3 dalį reikia konsultuotis su biudžeto valdymo institucija;

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

| 84. | primena, kad, pagal tarpinstitucinio susitarimo 46 dalies a punktą Komisija turėtų pateikti daugiametes sąmatas ir maržas, kurios lieka pagal leistinas maksimalias ribas; |
| --- | --- |

84.

primena, kad, pagal tarpinstitucinio susitarimo 46 dalies a punktą Komisija turėtų pateikti daugiametes sąmatas ir maržas, kurios lieka pagal leistinas maksimalias ribas;

| 85. | pabrėžia bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų svarbą, nes jie yra pagrindinės priemonės nustatant politinius prioritetus ir sudarant sąlygas naujoms iniciatyvoms, kurios gali tapti ES veiksmais ir programomis, kurias vykdant gerinamas ES piliečių gyvenimas; taigi jau šiuo procedūros etapu patvirtina, kad pasiryžęs naudotis visomis turimomis priemonėmis siekdamas, kad būtų užtikrinta, jog bus priimti jo pasiūlymai dėl į 2011 m. biudžetą įrašytų bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų svarbą, nes jie yra pagrindinės priemonės nustatant politinius prioritetus ir sudarant sąlygas naujoms iniciatyvoms, kurios gali tapti ES veiksmais ir programomis, kurias vykdant gerinamas ES piliečių gyvenimas; taigi jau šiuo procedūros etapu patvirtina, kad pasiryžęs naudotis visomis turimomis priemonėmis siekdamas, kad būtų užtikrinta, jog bus priimti jo pasiūlymai dėl į 2011 m. biudžetą įrašytų bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų;

| 86. | primena, kad į 2010 m. biudžetą įrašyti bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai, kuriems skirta iš viso 103,25 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų pagal visas išlaidų kategorijas; pabrėžia, kad jei biudžeto valdymo institucija 2001 m. priims panašių apimčių bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, kurie būtų panašiai paskirstyti visose išlaidų kategorijose, būtų panaudota 56 proc. 1a išlaidų kategorijos maržos (33 proc. 1b išlaidų kategorijos maržos, 59 proc. 3b išlaidų kategorijos maržos ir 37 proc. 4 išlaidų kategorijos maržos), net jei visa 2010 m. biudžete šiam tikslui skirta suma nesiektų maksimalios sumos, leidžiamos pagal TIS (103,25 mln. EUR ir 140 mln. EUR); |
| --- | --- |

86.

primena, kad į 2010 m. biudžetą įrašyti bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai, kuriems skirta iš viso 103,25 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų pagal visas išlaidų kategorijas; pabrėžia, kad jei biudžeto valdymo institucija 2001 m. priims panašių apimčių bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, kurie būtų panašiai paskirstyti visose išlaidų kategorijose, būtų panaudota 56 proc. 1a išlaidų kategorijos maržos (33 proc. 1b išlaidų kategorijos maržos, 59 proc. 3b išlaidų kategorijos maržos ir 37 proc. 4 išlaidų kategorijos maržos), net jei visa 2010 m. biudžete šiam tikslui skirta suma nesiektų maksimalios sumos, leidžiamos pagal TIS (103,25 mln. EUR ir 140 mln. EUR);

| 87. | kaip nurodyta TIS II priedo D dalyje, ketina pateikti Komisijai pirmąjį negalutinį galimų bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų sąrašą, kuris turėtų būti įtrauktas į 2011 m. biudžetą, kad Komisija prisidėtų nustatant bendrą ir subalansuotą galutinį šios srities paketą; tikisi, kad Komisija pateiks gerai pagrįstą EP orientacinių pasiūlymų analizę; pabrėžia, kad šis pirmasis negalutinis sąrašas nekliudo Parlamentui svarstant biudžetą pateikti ir priimti pakeitimus dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų; |
| --- | --- |

87.

kaip nurodyta TIS II priedo D dalyje, ketina pateikti Komisijai pirmąjį negalutinį galimų bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų sąrašą, kuris turėtų būti įtrauktas į 2011 m. biudžetą, kad Komisija prisidėtų nustatant bendrą ir subalansuotą galutinį šios srities paketą; tikisi, kad Komisija pateiks gerai pagrįstą EP orientacinių pasiūlymų analizę; pabrėžia, kad šis pirmasis negalutinis sąrašas nekliudo Parlamentui svarstant biudžetą pateikti ir priimti pakeitimus dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų;

Agentūros

| 88. | džiaugiasi, kad apskritai nusistovėjo ES biudžeto su decentralizuotomis agentūromis susijusios išlaidos, kurios sudaro 679,2 mln. EUR; žino, kad naujų agentūrų steigimui reikia atitinkamų lėšų, kaip siūloma penkioms naujoms (8) ir trims besikuriančioms (9) agentūroms; pabrėžia, kad tuo atveju, jei bus išplėstos decentralizuotų agentūrų, įskaitant finansų priežiūros institucijas, užduotys, palyginti su iš pradžių numatytomis užduotimis, reikėtų atitinkamai pakeisti ir skiriamus asignavimus; nepritaria Komisijos koncepcijai dirbtinai didinti maržas, kalbant apie nuo mokesčių priklausomų agentūrų asignuotąsias įplaukas; |
| --- | --- |

88.

džiaugiasi, kad apskritai nusistovėjo ES biudžeto su decentralizuotomis agentūromis susijusios išlaidos, kurios sudaro 679,2 mln. EUR; žino, kad naujų agentūrų steigimui reikia atitinkamų lėšų, kaip siūloma penkioms naujoms (8) ir trims besikuriančioms (9) agentūroms; pabrėžia, kad tuo atveju, jei bus išplėstos decentralizuotų agentūrų, įskaitant finansų priežiūros institucijas, užduotys, palyginti su iš pradžių numatytomis užduotimis, reikėtų atitinkamai pakeisti ir skiriamus asignavimus; nepritaria Komisijos koncepcijai dirbtinai didinti maržas, kalbant apie nuo mokesčių priklausomų agentūrų asignuotąsias įplaukas;

| 89. | atkreipia dėmesį į tai, kad iš agentūroms numatytų 258 naujų etatų, įrašytų į personalo planą, 231 etatas bus skirtas naujoms ar veiklą pradedančioms agentūroms; |
| --- | --- |

89.

atkreipia dėmesį į tai, kad iš agentūroms numatytų 258 naujų etatų, įrašytų į personalo planą, 231 etatas bus skirtas naujoms ar veiklą pradedančioms agentūroms;

| 90. | norėtų sužinoti, kodėl apskritai nesitikima gauti asignuotųjų pajamų iš kai kurių agentūrų perviršio, ir ragina Komisiją atnaujinti siūlomą įnašą iš ES biudžeto atsižvelgiant į gautą papildomą informaciją, ypač patvirtinus agentūrų galutines ataskaitas; taip pat nerimauja dėl to, kad kai kurios agentūros metų pabaigoje nuolat turi perviršį, o tai rodo, jog netinkamai valdomas biudžetas ir pinigų srautai, ir dėl to pažeidžiamos Finansinio pagrindų reglamento nuostatos; |
| --- | --- |

90.

norėtų sužinoti, kodėl apskritai nesitikima gauti asignuotųjų pajamų iš kai kurių agentūrų perviršio, ir ragina Komisiją atnaujinti siūlomą įnašą iš ES biudžeto atsižvelgiant į gautą papildomą informaciją, ypač patvirtinus agentūrų galutines ataskaitas; taip pat nerimauja dėl to, kad kai kurios agentūros metų pabaigoje nuolat turi perviršį, o tai rodo, jog netinkamai valdomas biudžetas ir pinigų srautai, ir dėl to pažeidžiamos Finansinio pagrindų reglamento nuostatos;

| 91. | yra įsitikinęs, kad Cheminių medžiagų agentūros 2011–2013 m. finansinis programavimas pernelyg optimistinis, ir mano, kad mintis, jog ši agentūra 2011 m. galės pati finansuoti savo veiklą, yra labai nerealistinė; nurodo, kad iš mokesčių gaunamų pajamų 2011 m. sąmata paremta 2006 m. atliktais įvertinimais; prašo numatyti atsargumo priemones, kuriomis prireikus būtų galima pasinaudoti; |
| --- | --- |

91.

yra įsitikinęs, kad Cheminių medžiagų agentūros 2011–2013 m. finansinis programavimas pernelyg optimistinis, ir mano, kad mintis, jog ši agentūra 2011 m. galės pati finansuoti savo veiklą, yra labai nerealistinė; nurodo, kad iš mokesčių gaunamų pajamų 2011 m. sąmata paremta 2006 m. atliktais įvertinimais; prašo numatyti atsargumo priemones, kuriomis prireikus būtų galima pasinaudoti;

*

* *

| 92. | primena, kad atsižvelgiant į derinimo komiteto procedūrinius aspektus, susijusios institucijos turi pasiekti susitarimą trišaliame susitikime, kuris numatytas liepos mėn.; primygtinai prašo, kad trišaliame susitikime dalyvautų būsimai Ekonomikos ir finansų reikalų tarybai, kuri tvirtins biudžetą, pirmininkausiančios valstybės narės atstovai; mano, kad per trišalį susitikimą, kuris turėtų vykti 2010 m. birželio 30 d., bus svarbūs šie klausimai:






  — | Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės poveikis biudžetui, |
| --- | --- | --- |

92.

primena, kad atsižvelgiant į derinimo komiteto procedūrinius aspektus, susijusios institucijos turi pasiekti susitarimą trišaliame susitikime, kuris numatytas liepos mėn.; primygtinai prašo, kad trišaliame susitikime dalyvautų būsimai Ekonomikos ir finansų reikalų tarybai, kuri tvirtins biudžetą, pirmininkausiančios valstybės narės atstovai; mano, kad per trišalį susitikimą, kuris turėtų vykti 2010 m. birželio 30 d., bus svarbūs šie klausimai:

—

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės poveikis biudžetui,

| — | strategijos „ES 2020“ poveikis biudžetui, |
| --- | --- |

—

strategijos „ES 2020“ poveikis biudžetui,

| — | jaunimo programos, |
| --- | --- |

—

jaunimo programos,

| — | 1a išlaidų kategorijos finansinis tvarumas ir valdymas, apimant pagal Lisabonos sutartį padarytus pakeitimus, |
| --- | --- |

—

1a išlaidų kategorijos finansinis tvarumas ir valdymas, apimant pagal Lisabonos sutartį padarytus pakeitimus,

| — | 4 išlaidų kategorija ir Europos išorės veiksmų tarnybos steigimas, |
| --- | --- |

—

4 išlaidų kategorija ir Europos išorės veiksmų tarnybos steigimas,

| — | ribotos 2011 m. biudžeto projekte numatytos maržos ir poreikis persvarstyti esamą DFP; |
| --- | --- |

—

ribotos 2011 m. biudžeto projekte numatytos maržos ir poreikis persvarstyti esamą DFP;

| 93. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

93.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  Žr. 2009 12 17 priimtus tekstus, P7_TA(2009)0115.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0086.

(4)  Išskyrus Europos ekonomikos atkūrimo plano energetikos projektus.

(5)  Kaip minėta Komisijos ataskaitoje dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo veikimo (COM(2010)0185).

(6)  COM(2010)0160, 2010 4 16.

(7)  Kaip nurodoma Komisijos ataskaitoje dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo veikimo (COM(2010)0185).

(8)  Didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra; Europos prieglobsčio paramos biuras; Europos bankininkystės institucija; Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija; Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija.

(9)  Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra; Europos elektroninių ryšių reguliavimo institucijų įstaiga; Europos lyčių lygybės institutas.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/17

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisIšvestinių finansinių priemonių rinkos. Būsimi politiniai veiksmai

P7_TA(2010)0206

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išvestinių finansinių priemonių rinkų. Būsimi politiniai veiksmai (2010/2008(INI))

2011/C 236 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Veiksmingų, saugių ir patikimų išvestinių finansinių priemonių rinkų užtikrinimas. Būsimi politiniai veiksmai“ (COM(2009)0563 ir COM(2009)0332),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos finansų priežiūra“ (COM(2009)0252),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo (COM(2009)0499),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus dėl kapitalo reikalavimų direktyvų keitimo iš dalies (2006/48/EB ir 2006/49/EB),

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą ir rekomendaciją dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (COM(2009)0211),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24 ir 25 d. Pitsburge vykusio didžiojo dvidešimtuko valstybių aukščiausiojo lygio susitikimo nutarimus, kuriuose nurodyta, kad „visomis standartizuotomis ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis turėtų būti prekiaujama biržose arba pasitelkiant elektronines prekybos platformas“, ir į dabartinę Europos, JAV ir Azijos teisės aktų dėl išvestinių finansinių priemonių raidą,

atsižvelgdamas į ne biržos išvestinių priemonių reguliavimo institucijų forumo darbą nustatant visuotinius nuoseklius prekybos duomenų saugyklų duomenų atskaitomybės standartus,

atsižvelgdamas į Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto ir Europos elektros energijos ir dujų reguliavimo grupės rekomendacijas Europos Komisijai dėl Trečiojo energijos vidaus rinkos teisės aktų paketo (nuoroda: CESR/08-739, E08-FIS-07-04),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0187/2010),

| A. | kadangi, nors išvestinės finansinės priemonės atlieka teigiamą vaidmenį perskirstant finansinę riziką ekonomikoje, jos skiriasi atsižvelgiant į produkto tipą ir bazinio turto kategoriją rizikos, veikimo būdų ir rinkos dalyvių atžvilgiais; kadangi dėl skaidrumo ir reglamentavimo trūkumo išvestinių finansinių priemonių rinkose finansų krizė gilėjo, |
| --- | --- |

A.

kadangi, nors išvestinės finansinės priemonės atlieka teigiamą vaidmenį perskirstant finansinę riziką ekonomikoje, jos skiriasi atsižvelgiant į produkto tipą ir bazinio turto kategoriją rizikos, veikimo būdų ir rinkos dalyvių atžvilgiais; kadangi dėl skaidrumo ir reglamentavimo trūkumo išvestinių finansinių priemonių rinkose finansų krizė gilėjo,

| B. | atsižvelgdamas į tai, kad reikia, jog įmonės ir ateityje galėtų savo atsakomybe tikslingai ir už pagrįstą kainą valdyti su savo veikla susijusią riziką, ir turėdamas mintyje mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios turėtų būti atsakingos už riziką, kai naudojamos dvišalės išvestinės finansinės priemonės, specifiką, |
| --- | --- |

B.

atsižvelgdamas į tai, kad reikia, jog įmonės ir ateityje galėtų savo atsakomybe tikslingai ir už pagrįstą kainą valdyti su savo veikla susijusią riziką, ir turėdamas mintyje mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios turėtų būti atsakingos už riziką, kai naudojamos dvišalės išvestinės finansinės priemonės, specifiką,

| C. | atsižvelgdamas į tai, kad per pastarąjį dešimtmetį išvestinių priemonių, kuriomis prekiaujama pasaulio mastu, kiekis labai padidėjo ir dėl to ūkinė veikla ir finansinių rinkų produktai buvo itin atsieti, |
| --- | --- |

C.

atsižvelgdamas į tai, kad per pastarąjį dešimtmetį išvestinių priemonių, kuriomis prekiaujama pasaulio mastu, kiekis labai padidėjo ir dėl to ūkinė veikla ir finansinių rinkų produktai buvo itin atsieti,

| D. | kadangi turėtų būti sukurtas pagrindas tarptautiniam bendradarbiavimui, siekiant valdyti išvestinių finansinių priemonių prekybą tarptautinėse rinkose, kad būtų galima laikytis tarptautinių standartų ir bendro informacijos naudojimo susitarimų bent jau tarp pagrindinių sandorio šalių, |
| --- | --- |

D.

kadangi turėtų būti sukurtas pagrindas tarptautiniam bendradarbiavimui, siekiant valdyti išvestinių finansinių priemonių prekybą tarptautinėse rinkose, kad būtų galima laikytis tarptautinių standartų ir bendro informacijos naudojimo susitarimų bent jau tarp pagrindinių sandorio šalių,

| E. | kadangi 2009 m. birželio mėn. pabaigoje hipotetinė visų rūšių ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių suma sudarė 605 trln. dolerių, bendra jų vertė rinkoje, pagal kurią vertinama rinkos rizika – 25 trln. dolerių ir bendra kredito rizika, kuria atsižvelgiama į dvišalio pasikeitimo pozicijų tarpusavio įskaitą – 3,7 trln. dolerių, ir kadangi pernelyg didelių finansinių svertų, nepakankamos bankų sistemos kapitalizacijos ir nuostolių dėl struktūrizuoto finansinio turto sąlygomis, ne biržos išvestinės finansinės priemonės prisidėjo prie didelių rinkos dalyvių tarpusavio priklausomybės, net jei jie yra reguliuojami subjektai, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2009 m. birželio mėn. pabaigoje hipotetinė visų rūšių ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių suma sudarė 605 trln. dolerių, bendra jų vertė rinkoje, pagal kurią vertinama rinkos rizika – 25 trln. dolerių ir bendra kredito rizika, kuria atsižvelgiama į dvišalio pasikeitimo pozicijų tarpusavio įskaitą – 3,7 trln. dolerių, ir kadangi pernelyg didelių finansinių svertų, nepakankamos bankų sistemos kapitalizacijos ir nuostolių dėl struktūrizuoto finansinio turto sąlygomis, ne biržos išvestinės finansinės priemonės prisidėjo prie didelių rinkos dalyvių tarpusavio priklausomybės, net jei jie yra reguliuojami subjektai,

| F. | kadangi dėl didelio prekybos apimčių augimo praėjusiais metais reikėjo prisiimti didesnę riziką realiai neinvestuojant į pagrindinę priemonę, o kartu padidėjo finansinio sverto poveikis, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl didelio prekybos apimčių augimo praėjusiais metais reikėjo prisiimti didesnę riziką realiai neinvestuojant į pagrindinę priemonę, o kartu padidėjo finansinio sverto poveikis,

| G. | kadangi ne biržos išvestinės priemonės tapo vis sudėtingesnės ir kad sandorio šalies kredito rizika ne visada buvo tinkamai vertinama ir įkainojama, ir kadangi esama išvestinių priemonių organizavimo ir skaidrumo trūkumų, dėl kurių reikia toliau tęsti teisinių sąlygų ir ekonominių priemonių paskirties standartizavimą, |
| --- | --- |

G.

kadangi ne biržos išvestinės priemonės tapo vis sudėtingesnės ir kad sandorio šalies kredito rizika ne visada buvo tinkamai vertinama ir įkainojama, ir kadangi esama išvestinių priemonių organizavimo ir skaidrumo trūkumų, dėl kurių reikia toliau tęsti teisinių sąlygų ir ekonominių priemonių paskirties standartizavimą,

| H. | kadangi reguliuojant pagrindinę sandorio šalį turėtų būti užtikrinama nediskriminacinė prieiga prekybos vietoms, siekiant užtikrinti sąžiningą ir veiksmingą rinkų veikimą, |
| --- | --- |

H.

kadangi reguliuojant pagrindinę sandorio šalį turėtų būti užtikrinama nediskriminacinė prieiga prekybos vietoms, siekiant užtikrinti sąžiningą ir veiksmingą rinkų veikimą,

| I. | kadangi ne biržos išvestinių finansinių priemonių operacijų dalyvių (šalių) tapatybė ir jų rizikos lygis nėra aiškiai nurodomi, |
| --- | --- |

I.

kadangi ne biržos išvestinių finansinių priemonių operacijų dalyvių (šalių) tapatybė ir jų rizikos lygis nėra aiškiai nurodomi,

| J. | kadangi daugelis ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkų, ir konkrečiai kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių rinka yra labai koncentruota, kai rinkoje dominuoja keletas pagrindinių įmonių, |
| --- | --- |

J.

kadangi daugelis ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkų, ir konkrečiai kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių rinka yra labai koncentruota, kai rinkoje dominuoja keletas pagrindinių įmonių,

| K. | kadangi pastarojo meto įvykiai, apimantys nepriklausomus kredito apsikeitimo sandorius, naudojamus finansų spekuliantų, nepaprastai padidino kai kurių nacionalinių normų lygmenį; kadangi dėl šių įvykių ir veiksmų išryškėjo tolesnis rinkos skaidrumo ir sustiprinto Europos reguliavimo poreikis dėl kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, ypač jei jie yra susiję su valstybės skola, |
| --- | --- |

K.

kadangi pastarojo meto įvykiai, apimantys nepriklausomus kredito apsikeitimo sandorius, naudojamus finansų spekuliantų, nepaprastai padidino kai kurių nacionalinių normų lygmenį; kadangi dėl šių įvykių ir veiksmų išryškėjo tolesnis rinkos skaidrumo ir sustiprinto Europos reguliavimo poreikis dėl kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, ypač jei jie yra susiję su valstybės skola,

| L. | kadangi siekiant, kad prekybos duomenų saugyklos atliktų svarbų vaidmenį užtikrinant skaidrumą išvestinių finansinių priemonių rinkų priežiūros institucijoms, joms turėtų būti užtikrinta nevaržoma prieiga prie atitinkamų duomenų saugyklų, o duomenų saugyklos turėtų konsoliduoti pozicijų ir sandorių duomenis visuotiniu pagrindu pagal turto kategorijas, |
| --- | --- |

L.

kadangi siekiant, kad prekybos duomenų saugyklos atliktų svarbų vaidmenį užtikrinant skaidrumą išvestinių finansinių priemonių rinkų priežiūros institucijoms, joms turėtų būti užtikrinta nevaržoma prieiga prie atitinkamų duomenų saugyklų, o duomenų saugyklos turėtų konsoliduoti pozicijų ir sandorių duomenis visuotiniu pagrindu pagal turto kategorijas,

| M. | kadangi Parlamentas palankiai vertina iš esmės pasikeitusią Europos Komisijos nuomonę dėl didesnio ne biržos išvestinių priemonių rinkos reguliavimo ir tai, kad ji atsisakė nuomonės, jog išvestinių priemonių daugiau reguliuoti nereikia, nes jas naudoja savo srities žinovai ir specialistai; taigi ragina būsimais teisės aktais užtikrinti ne tik išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą, bet ir patikimą reglamentavimą, |
| --- | --- |

M.

kadangi Parlamentas palankiai vertina iš esmės pasikeitusią Europos Komisijos nuomonę dėl didesnio ne biržos išvestinių priemonių rinkos reguliavimo ir tai, kad ji atsisakė nuomonės, jog išvestinių priemonių daugiau reguliuoti nereikia, nes jas naudoja savo srities žinovai ir specialistai; taigi ragina būsimais teisės aktais užtikrinti ne tik išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą, bet ir patikimą reglamentavimą,

| N. | kadangi Europa privalo sukurti išsamią atitinkamų užtikrinimo priemonių strategiją išvestinių finansinių priemonių rinkose, kuria būtų atsižvelgiama į ypatingą verslo galutinių naudotojų padėtį, kuri skiriasi nuo pagrindinių rinkos dalyvių ir finansų institucijų, |
| --- | --- |

N.

kadangi Europa privalo sukurti išsamią atitinkamų užtikrinimo priemonių strategiją išvestinių finansinių priemonių rinkose, kuria būtų atsižvelgiama į ypatingą verslo galutinių naudotojų padėtį, kuri skiriasi nuo pagrindinių rinkos dalyvių ir finansų institucijų,

| O. | kadangi didžiosios atskirų ne finansų galutinių vartotojų naudojamų išvestinių priemonių dalies rizika turi ribotą įtaką sistemai ir jos skirtos daugiausia tik realiems komerciniams sandoriams apsaugoti, ir kadangi ne finansų įstaigos yra bendrovės, kurioms netaikoma Finansinių priemonių rinkų direktyva (bendrovės, kurioms Finansinių priemonių rinkų direktyvą netaikoma), pavyzdžiui, oro vežėjai, automobilių gamintojai ir prekybininkai, dėl kurių nekilo rizikos finansų rinkos sistemai ir kuriems finansų rinkos krizė nepadarė esminio tiesioginio poveikio, |
| --- | --- |

O.

kadangi didžiosios atskirų ne finansų galutinių vartotojų naudojamų išvestinių priemonių dalies rizika turi ribotą įtaką sistemai ir jos skirtos daugiausia tik realiems komerciniams sandoriams apsaugoti, ir kadangi ne finansų įstaigos yra bendrovės, kurioms netaikoma Finansinių priemonių rinkų direktyva (bendrovės, kurioms Finansinių priemonių rinkų direktyvą netaikoma), pavyzdžiui, oro vežėjai, automobilių gamintojai ir prekybininkai, dėl kurių nekilo rizikos finansų rinkos sistemai ir kuriems finansų rinkos krizė nepadarė esminio tiesioginio poveikio,

| P. | kadangi lanksčioms išvestinių priemonių rinkoms reikia visa apimančios atitinkamų užtikrinimo priemonių politikos, apimančios pagrindinės sandorio šalies ir dvišalės tarpuskaitos susitarimus, |
| --- | --- |

P.

kadangi lanksčioms išvestinių priemonių rinkoms reikia visa apimančios atitinkamų užtikrinimo priemonių politikos, apimančios pagrindinės sandorio šalies ir dvišalės tarpuskaitos susitarimus,

| Q. | kadangi ne finansų mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios naudoja išvestinių finansinių priemonių produktus tik tam, kad apsidraustų nuo rizikos, kurią gali patirti vykdydamos pagrindinę savo veiklą, turėtų būti numatytos tarpuskaitos ir su kapitalo reikalavimais susijusio įkeitimo išimtys, jei mastas, kuriuo naudojamos tam tikros išvestinės finansinės priemonės, nesukuria sisteminės rizikos (turėtų būti taikomas reikalavimas Komisijai reguliariai tikrinti šios išimties taikymą), ir jei sandorių apimtis ir pobūdis proporcingi realiai rizikai, su kuria susiduria galutiniai vartotojai ir ją atitinka; žinodamas, kad ir pagal konkrečius poreikius sudarytų sutarčių srityje reikia užtikrinti mažiausius standartus, ypač susijusius su išvestinių priemonių užtikrinimu ir nuosavoms lėšoms keliamais reikalavimais, |
| --- | --- |

Q.

kadangi ne finansų mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios naudoja išvestinių finansinių priemonių produktus tik tam, kad apsidraustų nuo rizikos, kurią gali patirti vykdydamos pagrindinę savo veiklą, turėtų būti numatytos tarpuskaitos ir su kapitalo reikalavimais susijusio įkeitimo išimtys, jei mastas, kuriuo naudojamos tam tikros išvestinės finansinės priemonės, nesukuria sisteminės rizikos (turėtų būti taikomas reikalavimas Komisijai reguliariai tikrinti šios išimties taikymą), ir jei sandorių apimtis ir pobūdis proporcingi realiai rizikai, su kuria susiduria galutiniai vartotojai ir ją atitinka; žinodamas, kad ir pagal konkrečius poreikius sudarytų sutarčių srityje reikia užtikrinti mažiausius standartus, ypač susijusius su išvestinių priemonių užtikrinimu ir nuosavoms lėšoms keliamais reikalavimais,

| R. | kadangi reikia užtikrinti proporcingą reguliavimą atsižvelgiant į ne biržos išvestinių priemonių produktus, jei juos naudoja ne finansų galutiniai vartotojai, tačiau, kadangi išsamūs sandorių duomenys turi būti perduoti sandorių duomenų saugykloms, |
| --- | --- |

R.

kadangi reikia užtikrinti proporcingą reguliavimą atsižvelgiant į ne biržos išvestinių priemonių produktus, jei juos naudoja ne finansų galutiniai vartotojai, tačiau, kadangi išsamūs sandorių duomenys turi būti perduoti sandorių duomenų saugykloms,

| S. | kadangi kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, kurie yra finansų draudimo produktai, prekyba šiuo metu tinkamai nereguliuojama, |
| --- | --- |

S.

kadangi kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, kurie yra finansų draudimo produktai, prekyba šiuo metu tinkamai nereguliuojama,

| T. | atsižvelgdamas į Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto ir Europos elektros energijos ir dujų reguliavimo grupės rekomendacijas Europos Komisijai dėl Trečiojo energijos vidaus rinkos teisės aktų paketo (nuoroda: CESR/08-739, E08-FIS-07-04), kuriame rekomenduojama sukurti į konkrečius poreikius orientuotą rinkos vientisumo ir skaidrumo režimą elektros srovės ir dujų rinkose, |
| --- | --- |

T.

atsižvelgdamas į Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto ir Europos elektros energijos ir dujų reguliavimo grupės rekomendacijas Europos Komisijai dėl Trečiojo energijos vidaus rinkos teisės aktų paketo (nuoroda: CESR/08-739, E08-FIS-07-04), kuriame rekomenduojama sukurti į konkrečius poreikius orientuotą rinkos vientisumo ir skaidrumo režimą elektros srovės ir dujų rinkose,

| U. | atsižvelgdamas į tai, kad visose priemonėse, apie kurias pranešta, numatytas glaudus visuotinis bendradarbiavimas su G 20 valstybėmis narėmis ir JAV valdžios įstaigomis tikrai vyktų, siekiant užkirsti kelią dėl priežiūros teisės atsirandančioms arbitražo galimybėms tarp šalių ir skatinti keistis informacija, |
| --- | --- |

U.

atsižvelgdamas į tai, kad visose priemonėse, apie kurias pranešta, numatytas glaudus visuotinis bendradarbiavimas su G 20 valstybėmis narėmis ir JAV valdžios įstaigomis tikrai vyktų, siekiant užkirsti kelią dėl priežiūros teisės atsirandančioms arbitražo galimybėms tarp šalių ir skatinti keistis informacija,

| V. | kadangi sisteminei rizikai, susijusiai su pagrindinėmis sandorio šalimis, reikia taikyti griežtus reguliavimo ir priežiūros standartus ir reguliavimo institucijoms užtikrinti nevaržomą galimybę gauti informacijos apie sandorius, |
| --- | --- |

V.

kadangi sisteminei rizikai, susijusiai su pagrindinėmis sandorio šalimis, reikia taikyti griežtus reguliavimo ir priežiūros standartus ir reguliavimo institucijoms užtikrinti nevaržomą galimybę gauti informacijos apie sandorius,

| W. | kadangi būtina, kad išvestinių priemonių kainos tinkamai atitiktų riziką ir kadangi būsimos rinkos infrastruktūros sąnaudas turėtų padengti rinkos dalyviai, |
| --- | --- |

W.

kadangi būtina, kad išvestinių priemonių kainos tinkamai atitiktų riziką ir kadangi būsimos rinkos infrastruktūros sąnaudas turėtų padengti rinkos dalyviai,

| X. | kadangi dėl pastarojo meto stulbinamo ir nevaldomo vyriausybinių obligacijų palūkanų normų augimo kai kuriose euro zonos šalyse išryškėjo problemiškos ekonominės iniciatyvos, susijusios su kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių sutartimis, kurios grindžiamos valstybės skola, ir tai aiškiai parodė, kad reikia gerinti finansų stabilumą ir rinkos skaidrumą reikalaujant visiškai atskleisti informaciją reguliavimo ir priežiūros institucijoms ir uždrausti spekuliacinę kredito įsipareigojimų nevykdymo apsikeitimo sandorių prekybą skolos vertybiniais popieriais, |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl pastarojo meto stulbinamo ir nevaldomo vyriausybinių obligacijų palūkanų normų augimo kai kuriose euro zonos šalyse išryškėjo problemiškos ekonominės iniciatyvos, susijusios su kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių sutartimis, kurios grindžiamos valstybės skola, ir tai aiškiai parodė, kad reikia gerinti finansų stabilumą ir rinkos skaidrumą reikalaujant visiškai atskleisti informaciją reguliavimo ir priežiūros institucijoms ir uždrausti spekuliacinę kredito įsipareigojimų nevykdymo apsikeitimo sandorių prekybą skolos vertybiniais popieriais,

| Y. | pažymi, kad visi išvestinių finansinių priemonių produktų sandoriai ES valiuta, susiję su pagrindiniais ES subjektais ir kai viena iš sandorio šalių yra ES finansų institucija, turėtų būti sudaromi, kai yra laikomi tinkamais, ir apie tai pranešama pagrindinėms sandorio šalims ir duomenų saugykloms, veikiančioms, turinčioms leidimą ir prižiūrimoms ES, ir besivadovaujančioms Europos teisės aktais dėl duomenų apsaugos; pažymi, kad pagal būsimą naują reglamentavimą turėtų būti nustatyti aiškūs pagrindinių sandorio šalių ir trečiosiose šalyse esančių duomenų saugyklų, skirtų sandoriams, kuriems netaikyta tarpuskaita arba apie kuriuos nepranešta ES, lygiavertiškumo vertinimo kriterijai, |
| --- | --- |

Y.

pažymi, kad visi išvestinių finansinių priemonių produktų sandoriai ES valiuta, susiję su pagrindiniais ES subjektais ir kai viena iš sandorio šalių yra ES finansų institucija, turėtų būti sudaromi, kai yra laikomi tinkamais, ir apie tai pranešama pagrindinėms sandorio šalims ir duomenų saugykloms, veikiančioms, turinčioms leidimą ir prižiūrimoms ES, ir besivadovaujančioms Europos teisės aktais dėl duomenų apsaugos; pažymi, kad pagal būsimą naują reglamentavimą turėtų būti nustatyti aiškūs pagrindinių sandorio šalių ir trečiosiose šalyse esančių duomenų saugyklų, skirtų sandoriams, kuriems netaikyta tarpuskaita arba apie kuriuos nepranešta ES, lygiavertiškumo vertinimo kriterijai,

| 1. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą geriau reguliuoti išvestines priemones, ypač ne biržos išvestines priemones, siekiant sumažinti ne biržos išvestinių priemonių rinkų rizikos poveikį visų finansų rinkų stabilumui, ir pritaria reikalavimui teisiškai standartizuoti išvestinių priemonių sutartis (inter alia nustatant reguliavimo paskatas pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą operacinės rizikos požiūriu), naudoti sandorių duomenų saugyklas ir centralizuotas duomenų saugyklas, naudoti ir stiprinti pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą ir organizuotos prekybos vietas; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą geriau reguliuoti išvestines priemones, ypač ne biržos išvestines priemones, siekiant sumažinti ne biržos išvestinių priemonių rinkų rizikos poveikį visų finansų rinkų stabilumui, ir pritaria reikalavimui teisiškai standartizuoti išvestinių priemonių sutartis (inter alia nustatant reguliavimo paskatas pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą operacinės rizikos požiūriu), naudoti sandorių duomenų saugyklas ir centralizuotas duomenų saugyklas, naudoti ir stiprinti pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą ir organizuotos prekybos vietas;

| 2. | palankiai vertina darbą, kurį pastaruoju metu atliko ne biržos prekybos Reguliavimo institucijų forumas, reaguojant į Didžiojo dvidešimtuko (G20) raginimą imtis tolesnių veiksmų didinant ne biržos prekybos išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina darbą, kurį pastaruoju metu atliko ne biržos prekybos Reguliavimo institucijų forumas, reaguojant į Didžiojo dvidešimtuko (G20) raginimą imtis tolesnių veiksmų didinant ne biržos prekybos išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą ir patikimumą;

| 3. | ragina didinti skaidrumą prieš sandorio sudarymą visoms priemonėms, kurias galima naudoti prekybai organizuotos prekybos vietose, taip pat didinti skaidrumą po sandorio sudarymo, pranešant apie visus sandorius duomenų saugykloms, o tai būtų naudinga reguliavimo institucijoms ir investuotojams; |
| --- | --- |

3.

ragina didinti skaidrumą prieš sandorio sudarymą visoms priemonėms, kurias galima naudoti prekybai organizuotos prekybos vietose, taip pat didinti skaidrumą po sandorio sudarymo, pranešant apie visus sandorius duomenų saugykloms, o tai būtų naudinga reguliavimo institucijoms ir investuotojams;

| 4. | pritaria reikalavimui įpareigoti finansines įstaigas taikyti visų atitinkančių prekybos sąlygas išvestinių produktų pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą siekiant geriau įvertinti sandorio šalies kredito riziką, ir pritaria siekiui ateityje organizuotos prekybos vietose prekiauti kuo didesniu laikomų tinkamais išvestinių produktų kiekiu; reikalauja numatyti paskatas, kuriomis būtų skatinama tinkamais išvestiniais produktais prekiauti prekybos vietose, kurios reguliuojamos pagal Finansinių priemonių rinkų direktyvą, t. y. reguliuojamose rinkose ir pagal daugiašalę prekybos sistemą (DPS); Pažymi, kad vienas iš sandorių tinkamumo tarpuskaitai kriterijus turėtų būti likvidumas; |
| --- | --- |

4.

pritaria reikalavimui įpareigoti finansines įstaigas taikyti visų atitinkančių prekybos sąlygas išvestinių produktų pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą siekiant geriau įvertinti sandorio šalies kredito riziką, ir pritaria siekiui ateityje organizuotos prekybos vietose prekiauti kuo didesniu laikomų tinkamais išvestinių produktų kiekiu; reikalauja numatyti paskatas, kuriomis būtų skatinama tinkamais išvestiniais produktais prekiauti prekybos vietose, kurios reguliuojamos pagal Finansinių priemonių rinkų direktyvą, t. y. reguliuojamose rinkose ir pagal daugiašalę prekybos sistemą (DPS); Pažymi, kad vienas iš sandorių tinkamumo tarpuskaitai kriterijus turėtų būti likvidumas;

| 5. | ragina užtikrinti, kad ateityje išvestinių priemonių kainos geriau atspindėtų riziką ir kad būsimos rinkos infrastruktūros sąnaudas padengtų ne mokesčių mokėtojai, o rinkos dalyviai; |
| --- | --- |

5.

ragina užtikrinti, kad ateityje išvestinių priemonių kainos geriau atspindėtų riziką ir kad būsimos rinkos infrastruktūros sąnaudas padengtų ne mokesčių mokėtojai, o rinkos dalyviai;

| 6. | mano, kad apsaugai nuo ypatingos rizikos būtinos individualios išvestinės priemonės, todėl atmeta galimą priverstinį visų išvestinių priemonių standartizavimą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad apsaugai nuo ypatingos rizikos būtinos individualios išvestinės priemonės, todėl atmeta galimą priverstinį visų išvestinių priemonių standartizavimą;

| 7. | ragina Komisiją taikyti diferencijuotą požiūrį į skirtingas galimas įvairių išvestinių produktų rūšis, atsižvelgiant į jų rizikingumą, jų naudojimo teisėtiems apsidraudimo tikslams mastą, ir jų vaidmenį finansų krizėje; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją taikyti diferencijuotą požiūrį į skirtingas galimas įvairių išvestinių produktų rūšis, atsižvelgiant į jų rizikingumą, jų naudojimo teisėtiems apsidraudimo tikslams mastą, ir jų vaidmenį finansų krizėje;

| 8. | pažymi, kad reguliuojant reikia skirti išvestines priemones, kurios naudojamos kaip rizikos valdymo priemonės skirtos apsidrausti nuo realios esminės vartotojui gresiančios rizikos ir išvestines priemones, kurios naudojamos tik spekuliavimo tikslais, ir mano, kad kyla problemų jas skirti dėl to, kad trūksta duomenų ir konkrečių skaičių dėl ne biržos sandorių; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad reguliuojant reikia skirti išvestines priemones, kurios naudojamos kaip rizikos valdymo priemonės skirtos apsidrausti nuo realios esminės vartotojui gresiančios rizikos ir išvestines priemones, kurios naudojamos tik spekuliavimo tikslais, ir mano, kad kyla problemų jas skirti dėl to, kad trūksta duomenų ir konkrečių skaičių dėl ne biržos sandorių;

| 9. | prašo Komisiją svarstyti, kaip būtų galima gerokai sumažinti bendrą išvestinių finansinių priemonių kiekį, kad jis būtų proporcingas bazinių jas atitinkančių vertybinių popierių apimčiai siekiant išvengti kainų signalų iškraipymų, sumažinti rinkos vientisumo riziką ir sisteminę riziką; |
| --- | --- |

9.

prašo Komisiją svarstyti, kaip būtų galima gerokai sumažinti bendrą išvestinių finansinių priemonių kiekį, kad jis būtų proporcingas bazinių jas atitinkančių vertybinių popierių apimčiai siekiant išvengti kainų signalų iškraipymų, sumažinti rinkos vientisumo riziką ir sisteminę riziką;

| 10. | mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti įmonių išvestinėms finansinėms priemonėms, kurių viena sandorio šalių yra pati finansų institucija, siekiant išvengti piktnaudžiavimo šiomis sutartimis naudojant jas ne kaip įmonių rizikos, bet kaip finansų rinkos priemones; |
| --- | --- |

10.

mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti įmonių išvestinėms finansinėms priemonėms, kurių viena sandorio šalių yra pati finansų institucija, siekiant išvengti piktnaudžiavimo šiomis sutartimis naudojant jas ne kaip įmonių rizikos, bet kaip finansų rinkos priemones;

| 11. | ragina gerinti rizikos valdymą ir didinti skaidrumą, nes tai esminės priemonės siekiant finansinių rinkų saugumo, ir drauge kreipti dėmesį į asmeninę atsakomybę prisiimant riziką; |
| --- | --- |

11.

ragina gerinti rizikos valdymą ir didinti skaidrumą, nes tai esminės priemonės siekiant finansinių rinkų saugumo, ir drauge kreipti dėmesį į asmeninę atsakomybę prisiimant riziką;

| 12. | pažymi, kad apsaugai nuo specifinės įmonei kylančios rizikos būtinos pagal konkrečius poreikius sukurtos išvestinės priemonės, kad jas būtų galima panaudoti kaip efektyvias ir individualiems poreikiams pritaikytas rizikos valdymo priemones; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad apsaugai nuo specifinės įmonei kylančios rizikos būtinos pagal konkrečius poreikius sukurtos išvestinės priemonės, kad jas būtų galima panaudoti kaip efektyvias ir individualiems poreikiams pritaikytas rizikos valdymo priemones;

| 13. | ragina Komisiją stiprinti dvišalės rizikos valdymo standartus svarstant būsimus teisės aktus dėl pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją stiprinti dvišalės rizikos valdymo standartus svarstant būsimus teisės aktus dėl pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos;

| 14. | mano, kad sandorio šalies kredito rizika gali būti sumažinta pasitelkus tarpuskaitą, keičiant kapitalo reikalavimus ir kitomis reguliavimo priemonėmis; pritaria Komisijos nuostatai siūlyti, kad sudarant dvišalius išvestinių finansinių priemonių sandorius, kuriems netaikoma pagrindinių sandorio šalių tarpuskaita, atsižvelgiant į rizikos proporcingumą, finansų įstaigos reikalautų daugiau nuosavų lėšų, jeigu atsisakoma atlikti tarpuskaitą centralizuotai, ir atsižvelgiama į pozicijų tarpusavio įskaitos poveikį, atitinkamas užtikrinimo priemones, pradinę garantinę įmoką, kasdienį portfelio sutikrinimą, kasdienį reikalingų lėšų arba vertybinių popierių likučio sąskaitoje nustatymą, automatinį užtikrinimo priemonių judėjimą ir kitas dvišalio sandorio šalių rizikos valdymo technines galimybes, mažinant sandorio šalies kredito riziką; |
| --- | --- |

14.

mano, kad sandorio šalies kredito rizika gali būti sumažinta pasitelkus tarpuskaitą, keičiant kapitalo reikalavimus ir kitomis reguliavimo priemonėmis; pritaria Komisijos nuostatai siūlyti, kad sudarant dvišalius išvestinių finansinių priemonių sandorius, kuriems netaikoma pagrindinių sandorio šalių tarpuskaita, atsižvelgiant į rizikos proporcingumą, finansų įstaigos reikalautų daugiau nuosavų lėšų, jeigu atsisakoma atlikti tarpuskaitą centralizuotai, ir atsižvelgiama į pozicijų tarpusavio įskaitos poveikį, atitinkamas užtikrinimo priemones, pradinę garantinę įmoką, kasdienį portfelio sutikrinimą, kasdienį reikalingų lėšų arba vertybinių popierių likučio sąskaitoje nustatymą, automatinį užtikrinimo priemonių judėjimą ir kitas dvišalio sandorio šalių rizikos valdymo technines galimybes, mažinant sandorio šalies kredito riziką;

| 15. | ragina, kad išvestinėms priemonėms, neatitinkančioms TFAS 39 reikalavimų ir todėl neįvertintoms auditoriaus, nuo tam tikros Komisijos nustatytos ribos būtų taikoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita; be to, ragina, siekiant geresnio atskyrimo, pateikiant auditoriaus atliktą nepriklausomą ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių vertinimą, tikrinti, ar ne finansų įmonė gali ir toliau sudaryti dvišales sutartis; |
| --- | --- |

15.

ragina, kad išvestinėms priemonėms, neatitinkančioms TFAS 39 reikalavimų ir todėl neįvertintoms auditoriaus, nuo tam tikros Komisijos nustatytos ribos būtų taikoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita; be to, ragina, siekiant geresnio atskyrimo, pateikiant auditoriaus atliktą nepriklausomą ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių vertinimą, tikrinti, ar ne finansų įmonė gali ir toliau sudaryti dvišales sutartis;

| 16. | ragina Komisiją suteikti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI) įgaliojimus išduoti veiklos leidimus Europos pagrindinėms sandorio šalims ir mano, kad būtų naudinga, jog juos prižiūrėtų ta pati institucija, kadangi inter alia priežiūros kompetencija būtų sutelkta vienoje institucijoje ir dėl to, kad rizikos, susijusios su pagrindinėmis sandorio šalimis, priežiūra yra tarpvalstybinė; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją suteikti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI) įgaliojimus išduoti veiklos leidimus Europos pagrindinėms sandorio šalims ir mano, kad būtų naudinga, jog juos prižiūrėtų ta pati institucija, kadangi inter alia priežiūros kompetencija būtų sutelkta vienoje institucijoje ir dėl to, kad rizikos, susijusios su pagrindinėmis sandorio šalimis, priežiūra yra tarpvalstybinė;

| 17. | mano, kas pagrindinių sandorio šalių prieiga prie centrinio banko lėšų leidžia veiksmingai prisidėti didinant tarpuskaitos saugumą ir vientisumą; |
| --- | --- |

17.

mano, kas pagrindinių sandorio šalių prieiga prie centrinio banko lėšų leidžia veiksmingai prisidėti didinant tarpuskaitos saugumą ir vientisumą;

| 18. | reikalauja, kad pagrindinių sandorio šalių nefinansuotų tik naudotojai, o jų rizikos valdymo sistemoms nebūtų taikomi konkurencijos principai ir būtų numatytos priežiūros taisyklės dėl tarpuskaitos išlaidų; ragina Komisiją į tai atsižvelgti pasiūlyme dėl teisės akto ir nustatyti pagrindinių sandorio šalių valdymo ir nuosavybės taisykles, atsižvelgiant inter alia į direktorių nepriklausomybę, narystę ir aktyvią reguliavimo institucijų priežiūrą; |
| --- | --- |

18.

reikalauja, kad pagrindinių sandorio šalių nefinansuotų tik naudotojai, o jų rizikos valdymo sistemoms nebūtų taikomi konkurencijos principai ir būtų numatytos priežiūros taisyklės dėl tarpuskaitos išlaidų; ragina Komisiją į tai atsižvelgti pasiūlyme dėl teisės akto ir nustatyti pagrindinių sandorio šalių valdymo ir nuosavybės taisykles, atsižvelgiant inter alia į direktorių nepriklausomybę, narystę ir aktyvią reguliavimo institucijų priežiūrą;

| 19. | nurodo, kad bendrieji techniniai standartai, susiję su tokiais klausimais, kaip maržos skaičiavimas ir informacijos mainų protokolai, yra svarbi dalis užtikrinant sąžiningą ir nediskriminacinę tarpuskaitos prieigą pagrindinėms sandorio šalims leidimus turinčiose prekybos vietose; toliau nurodo, kad Komisija turėtų skirti didelį dėmesį galimiems technologiniams skirtumams, diskriminavimo apraiškoms ir informavimo kliūtims, kurios gali būti žalingos konkurencijai; |
| --- | --- |

19.

nurodo, kad bendrieji techniniai standartai, susiję su tokiais klausimais, kaip maržos skaičiavimas ir informacijos mainų protokolai, yra svarbi dalis užtikrinant sąžiningą ir nediskriminacinę tarpuskaitos prieigą pagrindinėms sandorio šalims leidimus turinčiose prekybos vietose; toliau nurodo, kad Komisija turėtų skirti didelį dėmesį galimiems technologiniams skirtumams, diskriminavimo apraiškoms ir informavimo kliūtims, kurios gali būti žalingos konkurencijai;

| 20. | ragina priimti įmonių elgesio kodeksą ir pagrindinėms sandorio šalims taikomas prieigos taisykles siekiant užtikrinti nediskriminacinę prieigą prekybos vietose ir spręsti klausimus, įskaitant dėl diskriminacinės kainodaros praktikos; |
| --- | --- |

20.

ragina priimti įmonių elgesio kodeksą ir pagrindinėms sandorio šalims taikomas prieigos taisykles siekiant užtikrinti nediskriminacinę prieigą prekybos vietose ir spręsti klausimus, įskaitant dėl diskriminacinės kainodaros praktikos;

| 21. | pritaria tam, kad būtų kuriamos visų išvestinių finansinių priemonių pozicijų duomenų saugyklos, pageidautina, po vieną saugyklą kiekvienai turto kategorijai, ir kad jos būtų reguliuojamos ir prižiūrimos vadovaujant EPVRI; ragina nustatyti procedūrines taisykles, pagal kurias būtų užkirstas kelias konkurencijos iškraipymams, ir užtikrintas vienodas jų aiškinimas valstybėse narėse, ir, be to, EPVRI suteikti aukščiausi sprendimų priėmimo įgaliojimai sprendžiant ginčus; ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionalinėms priežiūros institucijoms, atsižvelgiant į jų jurisdikciją, būtų bet kuriuo metu suteikta prieiga prie saugyklose laikomų neapibendrintų duomenų, susijusių su rinkos dalyviais, prie duomenų, susijusių su galima sistemine rizika, kuri gali kilti sprendžiant su jų jurisdikcija susijusius klausimus, taip pat prie apibendrintų duomenų, laikomų visose trečiosiose šalyse esančiose saugyklose; pažymi, kad kainos už saugyklų teikiamas paslaugas turėtų būti nustatomos skaidriai, atsižvelgiant į jų praktinę funkciją; |
| --- | --- |

21.

pritaria tam, kad būtų kuriamos visų išvestinių finansinių priemonių pozicijų duomenų saugyklos, pageidautina, po vieną saugyklą kiekvienai turto kategorijai, ir kad jos būtų reguliuojamos ir prižiūrimos vadovaujant EPVRI; ragina nustatyti procedūrines taisykles, pagal kurias būtų užkirstas kelias konkurencijos iškraipymams, ir užtikrintas vienodas jų aiškinimas valstybėse narėse, ir, be to, EPVRI suteikti aukščiausi sprendimų priėmimo įgaliojimai sprendžiant ginčus; ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionalinėms priežiūros institucijoms, atsižvelgiant į jų jurisdikciją, būtų bet kuriuo metu suteikta prieiga prie saugyklose laikomų neapibendrintų duomenų, susijusių su rinkos dalyviais, prie duomenų, susijusių su galima sistemine rizika, kuri gali kilti sprendžiant su jų jurisdikcija susijusius klausimus, taip pat prie apibendrintų duomenų, laikomų visose trečiosiose šalyse esančiose saugyklose; pažymi, kad kainos už saugyklų teikiamas paslaugas turėtų būti nustatomos skaidriai, atsižvelgiant į jų praktinę funkciją;

| 22. | ragina Komisiją parengti pranešimo apie visas išvestines finansines priemones standartus, kurie atitiktų tarptautiniu lygmeniu rengiamus standartus, ir užtikrinti, kad duomenys būtų perduodami centrinėms sandorių duomenų saugykloms, pagrindinėms sandorio šalims, akcijų biržoms ir finansų institucijoms, kad duomenimis galėtų pasinaudoti EPRVI ir nacionalinės reguliavimo institucijos ir, jei reikia, ESRV; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją parengti pranešimo apie visas išvestines finansines priemones standartus, kurie atitiktų tarptautiniu lygmeniu rengiamus standartus, ir užtikrinti, kad duomenys būtų perduodami centrinėms sandorių duomenų saugykloms, pagrindinėms sandorio šalims, akcijų biržoms ir finansų institucijoms, kad duomenimis galėtų pasinaudoti EPRVI ir nacionalinės reguliavimo institucijos ir, jei reikia, ESRV;

| 23. | ragina Komisiją parengti priemones, kad reguliuojančios institucijos galėtų nustatyti pozicijų ribas, siekdamos išvengti neleistinų kainų svyravimų arba spekuliacijų; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją parengti priemones, kad reguliuojančios institucijos galėtų nustatyti pozicijų ribas, siekdamos išvengti neleistinų kainų svyravimų arba spekuliacijų;

| 24. | prašo Komisiją ypač užtikrinti, kad išvestinių finansinių priemonių, kuriomis nėra prekiaujama akcijų rinkoje, vertinimas būtų vykdomas nepriklausomai ir skaidriai, kad būtų išvengta interesų konfliktų; |
| --- | --- |

24.

prašo Komisiją ypač užtikrinti, kad išvestinių finansinių priemonių, kuriomis nėra prekiaujama akcijų rinkoje, vertinimas būtų vykdomas nepriklausomai ir skaidriai, kad būtų išvengta interesų konfliktų;

| 25. | mano, kad būtina atidžiai išsiaiškinti visas technines detales glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis reguliuojančiomis įstaigomis, ypač dėl standartų bei finansų rinkos ir ne finansų rinkos produktų atskyrimo, ir palankiai vertina tai, kad Komisija jau ėmėsi atitinkamos iniciatyvos; ragina Komisiją iš anksto pradėti bendradarbiauti su Taryba ir Parlamentu; |
| --- | --- |

25.

mano, kad būtina atidžiai išsiaiškinti visas technines detales glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis reguliuojančiomis įstaigomis, ypač dėl standartų bei finansų rinkos ir ne finansų rinkos produktų atskyrimo, ir palankiai vertina tai, kad Komisija jau ėmėsi atitinkamos iniciatyvos; ragina Komisiją iš anksto pradėti bendradarbiauti su Taryba ir Parlamentu;

| 26. | pritaria Komisijos ketinimui sukurti pagrindinės sandorio šalies sistemą pagal Europoje nustatytus standartus, kurią prižiūrėtų EVPRI; reikalauja užtikrinti, kad pagrindiniai rinkos dalyviai ne darytų kontroliuojančią įtaką pagrindinių sandorio šalių ir jų rizikos valdymui, o būtų įtraukti į rizikos valdymo tarybą; laikosi nuomonės, kad be to dar turėtų būti pasiūlytos priemonės, kuriomis būtų naudingai prisidėta prie rizikos valdymo proceso; |
| --- | --- |

26.

pritaria Komisijos ketinimui sukurti pagrindinės sandorio šalies sistemą pagal Europoje nustatytus standartus, kurią prižiūrėtų EVPRI; reikalauja užtikrinti, kad pagrindiniai rinkos dalyviai ne darytų kontroliuojančią įtaką pagrindinių sandorio šalių ir jų rizikos valdymui, o būtų įtraukti į rizikos valdymo tarybą; laikosi nuomonės, kad be to dar turėtų būti pasiūlytos priemonės, kuriomis būtų naudingai prisidėta prie rizikos valdymo proceso;

| 27. | primygtinai ragina taikyti reguliavimo standartus, kuriais užtikrinama, kad pagrindinės sandorio šalys liktų lanksčios platesnio rizikos spektro požiūriu, tarp jų atsižvelgiant į daugybines dalyvių klaidas, staigius finansinių išteklių išpardavimus ir spartų rinkos likvidumo mažėjimą; |
| --- | --- |

27.

primygtinai ragina taikyti reguliavimo standartus, kuriais užtikrinama, kad pagrindinės sandorio šalys liktų lanksčios platesnio rizikos spektro požiūriu, tarp jų atsižvelgiant į daugybines dalyvių klaidas, staigius finansinių išteklių išpardavimus ir spartų rinkos likvidumo mažėjimą;

| 28. | mano, kad apibrėžti išvestinių priemonių kategorijas, įdiegti pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą, sukurti skaidrumo registrą, nustatyti reikalavimus dėl nuosavų lėšų, įkurti nepriklausomas prekybos vietas ar naudoti turimas biržas, numatyti išimtis MVĮ, nustatyti technines detales reikėtų derinant su nacionalinėmis reguliuojančiomis įstaigomis, tarptautinėmis institucijomis ir būsima Europos priežiūros įstaiga EVPRI; |
| --- | --- |

28.

mano, kad apibrėžti išvestinių priemonių kategorijas, įdiegti pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą, sukurti skaidrumo registrą, nustatyti reikalavimus dėl nuosavų lėšų, įkurti nepriklausomas prekybos vietas ar naudoti turimas biržas, numatyti išimtis MVĮ, nustatyti technines detales reikėtų derinant su nacionalinėmis reguliuojančiomis įstaigomis, tarptautinėmis institucijomis ir būsima Europos priežiūros įstaiga EVPRI;

| 29. | todėl ragina nustatyti aiškias elgsenos taisykles ir būtinus privalomus standartus dėl pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos struktūros (naudotojų dalyvavimo) ir jų taikomų sprendimų priėmimo procesų bei rizikos valdymo sistemų; pritaria Komisijos ketinimui parengti tarpuskaitos reglamentą; |
| --- | --- |

29.

todėl ragina nustatyti aiškias elgsenos taisykles ir būtinus privalomus standartus dėl pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos struktūros (naudotojų dalyvavimo) ir jų taikomų sprendimų priėmimo procesų bei rizikos valdymo sistemų; pritaria Komisijos ketinimui parengti tarpuskaitos reglamentą;

| 30. | pritaria Komisijos ketinimui numatyti MVĮ dvišalėms išvestinėms finansinėms priemonėms skirtas išimtis ir mažesnius kapitalo reikalavimus, jeigu apsidrausta nuo pagrindinės rizikos, į MVĮ balansus įtrauktos išvestinės priemonės nėra svarbios ir įgytos pozicijos nekelia sisteminės rizikos grėsmės; |
| --- | --- |

30.

pritaria Komisijos ketinimui numatyti MVĮ dvišalėms išvestinėms finansinėms priemonėms skirtas išimtis ir mažesnius kapitalo reikalavimus, jeigu apsidrausta nuo pagrindinės rizikos, į MVĮ balansus įtrauktos išvestinės priemonės nėra svarbios ir įgytos pozicijos nekelia sisteminės rizikos grėsmės;

| 31. | prioritetine tvarka ragina užtikrinti, kad nepriklausoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita būtų taikoma visų pirma kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriams ir kuo daugiau išvestinių priemonių tipų; yra įsitikinęs, kad individualius didelės rizikos išvestinių priemonių tipus prireikus galėtų būti leidžiama taikyti tik nustačius konkrečias sąlygas arba, konkrečiais atvejais, jie netgi galėtų būti uždrausti; laikosi nuomonės, kad ypač turėtų būti reikalaujama pakankamai kapitalo ir rezervų padengti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriui kredito įvykio atveju; |
| --- | --- |

31.

prioritetine tvarka ragina užtikrinti, kad nepriklausoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita būtų taikoma visų pirma kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriams ir kuo daugiau išvestinių priemonių tipų; yra įsitikinęs, kad individualius didelės rizikos išvestinių priemonių tipus prireikus galėtų būti leidžiama taikyti tik nustačius konkrečias sąlygas arba, konkrečiais atvejais, jie netgi galėtų būti uždrausti; laikosi nuomonės, kad ypač turėtų būti reikalaujama pakankamai kapitalo ir rezervų padengti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriui kredito įvykio atveju;

| 32. | ragina Komisiją skubiai ir išsamiai nagrinėti koncentracijos lygmenį ne biržos išvestinių finansinių priemonių, ir ypač kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių rinkose, siekiant užtikrinti, kad nėra pavojaus dėl rinkos manipuliavimo arba galimų interesų konfliktų; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją skubiai ir išsamiai nagrinėti koncentracijos lygmenį ne biržos išvestinių finansinių priemonių, ir ypač kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių rinkose, siekiant užtikrinti, kad nėra pavojaus dėl rinkos manipuliavimo arba galimų interesų konfliktų;

| 33. | ragina Europos Komisiją teikti atitinkamus teisinius pasiūlymus reguliuojant finansų operacijas, apimančias išvestinių finansinių priemonių pardavimą jų neturint (net nepasiskolinus), kad būtų užtikrintas kainų finansinis stabilumas ir skaidrumas; mano, kad laukiant šių pasiūlymų, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai turėtų būti vykdomi taikant pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą siekiant mažinti sandorio šalių riziką, didinti skaidrumą ir mažinti bendrą riziką; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos Komisiją teikti atitinkamus teisinius pasiūlymus reguliuojant finansų operacijas, apimančias išvestinių finansinių priemonių pardavimą jų neturint (net nepasiskolinus), kad būtų užtikrintas kainų finansinis stabilumas ir skaidrumas; mano, kad laukiant šių pasiūlymų, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai turėtų būti vykdomi taikant pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą siekiant mažinti sandorio šalių riziką, didinti skaidrumą ir mažinti bendrą riziką;

| 34. | reikalauja, kad kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apsauga turėtų būti išmokėta tik pateikus ir įrodžius bazinės obligacijos rizikos lygį ir būtų apribota šios rizikos suma; |
| --- | --- |

34.

reikalauja, kad kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apsauga turėtų būti išmokėta tik pateikus ir įrodžius bazinės obligacijos rizikos lygį ir būtų apribota šios rizikos suma;

| 35. | laikosi nuomonės, kad visos išvestinės finansinės priemonės, kurios yra susijusios su viešaisiais ES finansais (tarp jų – valstybių narių valstybės skola ir vietos administracijų biudžetais) turėtų būti standartizuotos ir jomis prekiaujama biržoje arba kitų reguliuojamų prekybos platformų pagrindu siekiant didinti išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą visuomenei; |
| --- | --- |

35.

laikosi nuomonės, kad visos išvestinės finansinės priemonės, kurios yra susijusios su viešaisiais ES finansais (tarp jų – valstybių narių valstybės skola ir vietos administracijų biudžetais) turėtų būti standartizuotos ir jomis prekiaujama biržoje arba kitų reguliuojamų prekybos platformų pagrindu siekiant didinti išvestinių finansinių priemonių rinkų skaidrumą visuomenei;

| 36. | ragina uždrausti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, kurie nepagrįsti kreditais ir yra grynai spekuliaciniai sandoriai, grindžiami finansinių įsipareigojimų nevykdymu, ir todėl dėl jų dirbtinai pabrangsta įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai, o to pasekmė gali būti didesnė rizika sistemai dėl realaus finansinių įsipareigojimų nevykdymo; ragina bent jau nustatyti ilgesnius išlaikymo terminus prekiaujant nedisponuojamais vertybiniais popieriais ir išvestinėmis priemonėmis; ragina Komisiją apsvarstyti išvestinių priemonių, ypač kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, viršutines ribas ir jas suderinti su tarptautiniais partneriais; |
| --- | --- |

36.

ragina uždrausti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, kurie nepagrįsti kreditais ir yra grynai spekuliaciniai sandoriai, grindžiami finansinių įsipareigojimų nevykdymu, ir todėl dėl jų dirbtinai pabrangsta įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai, o to pasekmė gali būti didesnė rizika sistemai dėl realaus finansinių įsipareigojimų nevykdymo; ragina bent jau nustatyti ilgesnius išlaikymo terminus prekiaujant nedisponuojamais vertybiniais popieriais ir išvestinėmis priemonėmis; ragina Komisiją apsvarstyti išvestinių priemonių, ypač kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, viršutines ribas ir jas suderinti su tarptautiniais partneriais;

| 37. | mano, kad Komisija turėtų įvertinti pozicijų apribojimų naudojimą kovojant su manipuliacijomis rinkoje, ypač tais atvejais, kai sutartis artėja prie galiojimo pabaigos, o dėl prekės kontrolės arba ribotos pasiūlos pozicijas tenka padengti aukštesne kaina(angl. squeezes and corners); nurodo, kad pozicijų ribiniai procentai turėtų būti vertinami, kaip dinaminės, o ne absoliučios reguliavimo priemonės, ir turėtų būti taikomos, kai būtina, nacionalinių priežiūros institucijų, vadovaujantis gairėmis, kurias nustato EVPRI; |
| --- | --- |

37.

mano, kad Komisija turėtų įvertinti pozicijų apribojimų naudojimą kovojant su manipuliacijomis rinkoje, ypač tais atvejais, kai sutartis artėja prie galiojimo pabaigos, o dėl prekės kontrolės arba ribotos pasiūlos pozicijas tenka padengti aukštesne kaina(angl. squeezes and corners); nurodo, kad pozicijų ribiniai procentai turėtų būti vertinami, kaip dinaminės, o ne absoliučios reguliavimo priemonės, ir turėtų būti taikomos, kai būtina, nacionalinių priežiūros institucijų, vadovaujantis gairėmis, kurias nustato EVPRI;

| 38. | ragina, kad bet kokios finansų arba ne finansų institucijos išvestinės finansinės priemonės pozicijos, kuri viršija tam tikrą nustatytą ribą (nustatomą EVPRI), kliringas būtų atliekamas centralizuotai per pagrindinę sandorio šalį; |
| --- | --- |

38.

ragina, kad bet kokios finansų arba ne finansų institucijos išvestinės finansinės priemonės pozicijos, kuri viršija tam tikrą nustatytą ribą (nustatomą EVPRI), kliringas būtų atliekamas centralizuotai per pagrindinę sandorio šalį;

| 39. | ragina į numatytą išvestinių finansinių priemonių reglamentą įtraukti taisykles, kuriomis draudžiami grynai spekuliaciniai žaliavų ir žemės ūkio produktų sandoriai, taip pat nustatomi griežti pozicijų apribojimai, ypač atsižvelgiant į jų galimą poveikį pagrindinių maisto prekių kainoms besivystančiose šalyse ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų kainoms; ragina suteikti EVPRI ir kompetentingoms institucijoms įgaliojimus veiksmingai spręsti netinkamos išvestinių finansinių priemonių rinkų veiklos klausimus, pvz., laikinai uždrausti skolon įsigytų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pardavimą be paties skolinimosi (angl. naked short selling) arba reikalauti fizinio atsiskaitymo už išvestines finansines priemones ir nustatyti pozicijų apribojimus, kad būtų išvengta nederamos maklerių koncentracijos kai kuriuose rinkos segmentuose; |
| --- | --- |

39.

ragina į numatytą išvestinių finansinių priemonių reglamentą įtraukti taisykles, kuriomis draudžiami grynai spekuliaciniai žaliavų ir žemės ūkio produktų sandoriai, taip pat nustatomi griežti pozicijų apribojimai, ypač atsižvelgiant į jų galimą poveikį pagrindinių maisto prekių kainoms besivystančiose šalyse ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų kainoms; ragina suteikti EVPRI ir kompetentingoms institucijoms įgaliojimus veiksmingai spręsti netinkamos išvestinių finansinių priemonių rinkų veiklos klausimus, pvz., laikinai uždrausti skolon įsigytų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pardavimą be paties skolinimosi (angl. naked short selling) arba reikalauti fizinio atsiskaitymo už išvestines finansines priemones ir nustatyti pozicijų apribojimus, kad būtų išvengta nederamos maklerių koncentracijos kai kuriuose rinkos segmentuose;

| 40. | ragina, kad ateityje priimant teisėkūros pasiūlymus dėl išvestinių finansinių priemonių rinkų būtų pirmiausia funkciniu požiūriu, pagal kurį panašiems veiksmams taikomos tos pačios arba panašios taisyklės; |
| --- | --- |

40.

ragina, kad ateityje priimant teisėkūros pasiūlymus dėl išvestinių finansinių priemonių rinkų būtų pirmiausia funkciniu požiūriu, pagal kurį panašiems veiksmams taikomos tos pačios arba panašios taisyklės;

| 41. | pabrėžia būtinybę ES lygmeniu reguliuoti išvestines finansines priemones, taip pat ragina Komisiją, kiek įmanoma, jos veiklą koordinuoti su ES partneriais, siekiant kuo vienodesnio tarptautiniu mastu ir tarptautiniu lygmeniu suderinto reguliavimo; pabrėžia, kaip svarbu, kad būtų išvengta palankesnių reglamentavimo sąlygų per netinkamą koordinavimą; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia būtinybę ES lygmeniu reguliuoti išvestines finansines priemones, taip pat ragina Komisiją, kiek įmanoma, jos veiklą koordinuoti su ES partneriais, siekiant kuo vienodesnio tarptautiniu mastu ir tarptautiniu lygmeniu suderinto reguliavimo; pabrėžia, kaip svarbu, kad būtų išvengta palankesnių reglamentavimo sąlygų per netinkamą koordinavimą;

| 42. | ragina remti sektoriaus iniciatyvas ir pripažinti jų vertingumą, nes jos kai kuriais atvejais gali būti tiek pat tinkamos, kiek teisėkūros veiksmai, be to, gali juos papildyti; |
| --- | --- |

42.

ragina remti sektoriaus iniciatyvas ir pripažinti jų vertingumą, nes jos kai kuriais atvejais gali būti tiek pat tinkamos, kiek teisėkūros veiksmai, be to, gali juos papildyti;

| 43. | ragina ES taikyti nuoseklią politiką, siekiant geriau išnaudoti kiekvieno finansų centro privalumus ir pasinaudoti šios krizės suteikta galimybe paskatinti efektyvios Europos finansų rinkos integraciją ir vystymąsi; |
| --- | --- |

43.

ragina ES taikyti nuoseklią politiką, siekiant geriau išnaudoti kiekvieno finansų centro privalumus ir pasinaudoti šios krizės suteikta galimybe paskatinti efektyvios Europos finansų rinkos integraciją ir vystymąsi;

| 44. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą jau 2010 m. viduryje pateikti teisėkūros pasiūlymų, susijusių su kliringo centrais (angl. clearing houses) ir sandorių duomenų saugyklomis (angl. trade repositories), ir iš anksto aptarti technines detales su visomis nacionalinio ir ES lygmens institucijomis, ypač su teisėkūros institucijomis – Taryba ir Parlamentu; |
| --- | --- |

44.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą jau 2010 m. viduryje pateikti teisėkūros pasiūlymų, susijusių su kliringo centrais (angl. clearing houses) ir sandorių duomenų saugyklomis (angl. trade repositories), ir iš anksto aptarti technines detales su visomis nacionalinio ir ES lygmens institucijomis, ypač su teisėkūros institucijomis – Taryba ir Parlamentu;

| 45. | džiaugiasi Komisijos ketinimu pateikti teisėkūros pasiūlymų dėl kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių; |
| --- | --- |

45.

džiaugiasi Komisijos ketinimu pateikti teisėkūros pasiūlymų dėl kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių;

| 46. | pabrėžia, kad svarbu reguliariai atlikti būsimų teisės aktų veiksmingumo vertinimus, bendradarbiaujant su visais rinkos dalyviais, ir prireikus atitinkamai pakeisti šias reglamentavimo nuostatas; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad svarbu reguliariai atlikti būsimų teisės aktų veiksmingumo vertinimus, bendradarbiaujant su visais rinkos dalyviais, ir prireikus atitinkamai pakeisti šias reglamentavimo nuostatas;

| 47. | ragina kuo greičiau įgyvendinti šios rezoliucijos nuostatas; |
| --- | --- |

47.

ragina kuo greičiau įgyvendinti šios rezoliucijos nuostatas;

| 48. | pažymi, kad ne tik prekiaujant žaliavomis ir žemės ūkio produktais, bet taip pat ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimais, reikia užtikrinti, kad rinka veiktų skaidriai ir būtų apribotos spekuliacijos; atsižvelgdamas į tai, ragina apsvarstyti galimybę nustatyti viršutines rizikos ribas konkretiems produktams; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad ne tik prekiaujant žaliavomis ir žemės ūkio produktais, bet taip pat ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimais, reikia užtikrinti, kad rinka veiktų skaidriai ir būtų apribotos spekuliacijos; atsižvelgdamas į tai, ragina apsvarstyti galimybę nustatyti viršutines rizikos ribas konkretiems produktams;

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Europos centriniam bankui. |
| --- | --- |

49.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Europos centriniam bankui.

---

(1)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/24

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisDaiktų internetas

P7_TA(2010)0207

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl daiktų interneto (2009/2224(INI))

2011/C 236 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Daiktų internetas. Europos veiksmų planas“ (COM(2009)0278),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 27 d. ES pirmininkaujančios Ispanijos pristatytą darbo programą ir ypač tikslą vystyti ateities internetą,

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikatą „Investuokime šiandien į rytojaus Europą“ (COM(2009)0036),

atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją dėl privatumo ir duomenų apsaugos principų įgyvendinimo taikomosiose priemonėse, kurių naudojimas pagrįstas radijo dažniniu atpažinimu (C(2009)3200),

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje,

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos atkūrimo planą greitesniam grįžimui prie ekonomikos augimo (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės. „2015.eu“ (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0154/2010),

| A. | kadangi pastaruosius dvidešimt penkerius metus internetas sparčiai vystomas, ir taip pat ateityje numatomos perspektyvos, susijusios su plačiajuosčio ryšio plėtojimu ir su naujų priemonių taikymu, |
| --- | --- |

A.

kadangi pastaruosius dvidešimt penkerius metus internetas sparčiai vystomas, ir taip pat ateityje numatomos perspektyvos, susijusios su plačiajuosčio ryšio plėtojimu ir su naujų priemonių taikymu,

| B. | kadangi daiktų internetas gali atitikti visuomenės ir piliečių lūkesčius ir kadangi būtina atlikti mokslinius tyrimus norint sužinoti, kokie tie lūkesčiai ir kokiais atvejais jautrūs aspektai ir rūpestis dėl asmens privatumo ir informacijos gali sutrukdyti diegti taikomas priemones, |
| --- | --- |

B.

kadangi daiktų internetas gali atitikti visuomenės ir piliečių lūkesčius ir kadangi būtina atlikti mokslinius tyrimus norint sužinoti, kokie tie lūkesčiai ir kokiais atvejais jautrūs aspektai ir rūpestis dėl asmens privatumo ir informacijos gali sutrukdyti diegti taikomas priemones,

| C. | kadangi svarbus vaidmuo tenka informacinėms ir ryšių technologijoms (IRT) siekiant skatinti socialinę pažangą, ekonomikos augimą bei mokslinius tyrimus, naujoves ir Europos viešųjų ir privačiųjų subjektų kūrybiškumą, |
| --- | --- |

C.

kadangi svarbus vaidmuo tenka informacinėms ir ryšių technologijoms (IRT) siekiant skatinti socialinę pažangą, ekonomikos augimą bei mokslinius tyrimus, naujoves ir Europos viešųjų ir privačiųjų subjektų kūrybiškumą,

| D. | kadangi Europos Sąjungai reikia taikyti bendrą pagrindų sistemą siekiant apibrėžti ar sugriežtinti sistemos valdymo, konfidencialumo, informacijos saugumo, etikos aspektų valdymo, privatumo, asmens duomenų rinkimo bei saugojimo ir vartotojų informavimo taisykles, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungai reikia taikyti bendrą pagrindų sistemą siekiant apibrėžti ar sugriežtinti sistemos valdymo, konfidencialumo, informacijos saugumo, etikos aspektų valdymo, privatumo, asmens duomenų rinkimo bei saugojimo ir vartotojų informavimo taisykles,

| E. | kadangi terminas „daiktų internetas“ nurodo bendrą sąvoką objektų (elektroninių žmogaus sukurtų produktų ir kasdien naudojamų objektų), duomenis apie kuriuos internetu galima gauti nuotoliniu būdu, kuriuos galima atpažinti, į kuriuos galima siųsti signalus, kurių buvimo vietą galima nustatyti ir (arba) kuriuos galima kontroliuoti, |
| --- | --- |

E.

kadangi terminas „daiktų internetas“ nurodo bendrą sąvoką objektų (elektroninių žmogaus sukurtų produktų ir kasdien naudojamų objektų), duomenis apie kuriuos internetu galima gauti nuotoliniu būdu, kuriuos galima atpažinti, į kuriuos galima siųsti signalus, kurių buvimo vietą galima nustatyti ir (arba) kuriuos galima kontroliuoti,

| F. | kadangi artimiausiu metu tikimasi sparčios daiktų interneto plėtros ir kadangi jaučiama saugaus, skaidraus ir daugiašalio daiktų interneto valdymo būtinybė, |
| --- | --- |

F.

kadangi artimiausiu metu tikimasi sparčios daiktų interneto plėtros ir kadangi jaučiama saugaus, skaidraus ir daugiašalio daiktų interneto valdymo būtinybė,

| G. | kadangi ateities internetas peržengs įprastas šiandienines virtualiojo pasaulio ribas, nes bus susietas su fizinių objektų pasauliu, |
| --- | --- |

G.

kadangi ateities internetas peržengs įprastas šiandienines virtualiojo pasaulio ribas, nes bus susietas su fizinių objektų pasauliu,

| H. | kadangi atpažinimo radijo dažniu (RDA) ir kitos su daiktų internetu (DI) susijusios technologijos turi pranašumų, palyginti su brūkšniniais kodais ir magnetinėmis juostelėmis, ir jos galima dažniau pritaikyti sukūrus sąsają su kitais tinklais, pavyzdžiui, judriojo ryšio tinklais, bei galėtų būti atliekami tolesni jų patobulinimai, kurie būtų taikomi sukūrus sąsają su jutikliais, kurie padeda nustatyti geolokaciją (pvz. „Galileo“ palydovų sistema), matuoti temperatūrą, apšvietimą, slėgį ir G jėgą; kadangi dėl plataus masto RDA lustų taikymo turėtų smarkiai sumažėti jų vieneto kaina ir atitinkamų duomenų skaitytuvų išlaidos, |
| --- | --- |

H.

kadangi atpažinimo radijo dažniu (RDA) ir kitos su daiktų internetu (DI) susijusios technologijos turi pranašumų, palyginti su brūkšniniais kodais ir magnetinėmis juostelėmis, ir jos galima dažniau pritaikyti sukūrus sąsają su kitais tinklais, pavyzdžiui, judriojo ryšio tinklais, bei galėtų būti atliekami tolesni jų patobulinimai, kurie būtų taikomi sukūrus sąsają su jutikliais, kurie padeda nustatyti geolokaciją (pvz. „Galileo“ palydovų sistema), matuoti temperatūrą, apšvietimą, slėgį ir G jėgą; kadangi dėl plataus masto RDA lustų taikymo turėtų smarkiai sumažėti jų vieneto kaina ir atitinkamų duomenų skaitytuvų išlaidos,

| I. | kadangi RDA technologijas reikėtų traktuoti kaip veiksnį, skatinantį ekonominę informacinės ir ryšių pramonės plėtrą, |
| --- | --- |

I.

kadangi RDA technologijas reikėtų traktuoti kaip veiksnį, skatinantį ekonominę informacinės ir ryšių pramonės plėtrą,

| J. | kadangi gamybos, logistikos ir tiekimo grandinės sektoriuose jau taikomos RDA technologija ir kitos su DI susijusios technologijos, ir yra pranašumų, susijusių su gaminių identifikavimu bei atsekamumu bei vykdomi svarbūs patobulinimai, kurie taikant šią technologiją numatomi daugumoje kitų sektorių, ypač sveikatos apsaugos, transporto ir energijos vartojimo efektyvumo, aplinkos, mažmeninės prekybos ir apsaugos nuo klastojimo sektoriuose, |
| --- | --- |

J.

kadangi gamybos, logistikos ir tiekimo grandinės sektoriuose jau taikomos RDA technologija ir kitos su DI susijusios technologijos, ir yra pranašumų, susijusių su gaminių identifikavimu bei atsekamumu bei vykdomi svarbūs patobulinimai, kurie taikant šią technologiją numatomi daugumoje kitų sektorių, ypač sveikatos apsaugos, transporto ir energijos vartojimo efektyvumo, aplinkos, mažmeninės prekybos ir apsaugos nuo klastojimo sektoriuose,

| K. | kadangi norint visose e. sveikatos sistemose suprojektuoti, plėtoti ir įgyvendinti RDA aktyvuojamas sistemas, būtina, kad šioje veikloje tiesiogiai dalyvautų sveikatos priežiūros specialistai, pacientai ir atitinkami komitetai (pavyzdžiui, duomenų apsaugos ir etikos), |
| --- | --- |

K.

kadangi norint visose e. sveikatos sistemose suprojektuoti, plėtoti ir įgyvendinti RDA aktyvuojamas sistemas, būtina, kad šioje veikloje tiesiogiai dalyvautų sveikatos priežiūros specialistai, pacientai ir atitinkami komitetai (pavyzdžiui, duomenų apsaugos ir etikos),

| L. | kadangi RDA gali padėti efektyviau naudoti energiją ir sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas bei gali padėti atlikti su produktu susijusio anglies dioksido kiekio apskaitą, |
| --- | --- |

L.

kadangi RDA gali padėti efektyviau naudoti energiją ir sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas bei gali padėti atlikti su produktu susijusio anglies dioksido kiekio apskaitą,

| M. | kadangi RDA technologijos ir kitos su DI susijusios technologijos piliečiams gali teikti daug naudos gyvenimo kokybės, saugos, saugumo ir gerovės srityse, jei bus teisingai valdomi aspektai, susiję su privatumo ir asmens duomenų apsauga, |
| --- | --- |

M.

kadangi RDA technologijos ir kitos su DI susijusios technologijos piliečiams gali teikti daug naudos gyvenimo kokybės, saugos, saugumo ir gerovės srityse, jei bus teisingai valdomi aspektai, susiję su privatumo ir asmens duomenų apsauga,

| N. | kadangi būtina nustatyti tausios ir efektyviai energiją naudojančios komunikacijos standartus, kurie būtų orientuoti į saugumą ir privatumą ir pagrįsti skirtingais dažniais naudojamais panašiais arba tokiais pat protokolais, |
| --- | --- |

N.

kadangi būtina nustatyti tausios ir efektyviai energiją naudojančios komunikacijos standartus, kurie būtų orientuoti į saugumą ir privatumą ir pagrįsti skirtingais dažniais naudojamais panašiais arba tokiais pat protokolais,

| O. | kadangi vieną dieną RDA lustai gali būti įdiegti visuose kasdien mūsų naudojamuose daiktuose (pvz., transporto bilietuose, drabužiuose, judriojo ryšio telefonuose ir automobiliuose) ir labai greitai tai, atsižvelgiant į daugybę lustų pritaikymo galimybių, taps svarbu ekonominiu požiūriu, |
| --- | --- |

O.

kadangi vieną dieną RDA lustai gali būti įdiegti visuose kasdien mūsų naudojamuose daiktuose (pvz., transporto bilietuose, drabužiuose, judriojo ryšio telefonuose ir automobiliuose) ir labai greitai tai, atsižvelgiant į daugybę lustų pritaikymo galimybių, taps svarbu ekonominiu požiūriu,

| P. | kadangi dėl daiktų interneto bus galima sujungti į tinklą daugybę mašinų, kurios galės sąveikauti ir veikti kartu, taikant belaides technologijas, suderintas su logiškai ir fiziškai nukreipiančiais protokolais, kadangi daiktų internetas turėtų sudaryti galimybes, naudojant elektroninio identifikavimo sistemas ir judriojo ryšio bevielius prietaisus, tiesiogiai ir visiškai atpažinti skaitmeninius subjektus ir fizinius objektus, kad būtų galima nenutrūkstamai rinkti, kaupti, perduoti ir apdoroti su jais susijusius duomenis, |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl daiktų interneto bus galima sujungti į tinklą daugybę mašinų, kurios galės sąveikauti ir veikti kartu, taikant belaides technologijas, suderintas su logiškai ir fiziškai nukreipiančiais protokolais, kadangi daiktų internetas turėtų sudaryti galimybes, naudojant elektroninio identifikavimo sistemas ir judriojo ryšio bevielius prietaisus, tiesiogiai ir visiškai atpažinti skaitmeninius subjektus ir fizinius objektus, kad būtų galima nenutrūkstamai rinkti, kaupti, perduoti ir apdoroti su jais susijusius duomenis,

| Q. | kadangi iškeltas technologinis iššūkis sumažinti daiktų interneto produktus, tai yra į kelių milimetrų kraštinės lustą integruoti elektroniką, jutiklius, energijos tiekimo ir RDA perdavimo sistemą, |
| --- | --- |

Q.

kadangi iškeltas technologinis iššūkis sumažinti daiktų interneto produktus, tai yra į kelių milimetrų kraštinės lustą integruoti elektroniką, jutiklius, energijos tiekimo ir RDA perdavimo sistemą,

| R. | kadangi žadama, jog ateityje bus sukurta dar įvairesnių (RDA) lustų, tačiau ši technologija kelia naujų problemų, susijusių su asmens duomenų apsauga, svarbiausia iš jų – lustai nematomi arba beveik nematomi, |
| --- | --- |

R.

kadangi žadama, jog ateityje bus sukurta dar įvairesnių (RDA) lustų, tačiau ši technologija kelia naujų problemų, susijusių su asmens duomenų apsauga, svarbiausia iš jų – lustai nematomi arba beveik nematomi,

| S. | kadangi pramonės standartai yra labai svarbūs, kadangi RDA standartizavimą reikia tobulinti ir kadangi dėl to RDA standartizavimo įgaliojimas, 2009 m. CEN ir ETSI (Europos standartų organizacijoms) skirta bendra užduotis, prisidės prie pažangesnių RDA pagrįstų produktų ir paslaugų sukūrimo, |
| --- | --- |

S.

kadangi pramonės standartai yra labai svarbūs, kadangi RDA standartizavimą reikia tobulinti ir kadangi dėl to RDA standartizavimo įgaliojimas, 2009 m. CEN ir ETSI (Europos standartų organizacijoms) skirta bendra užduotis, prisidės prie pažangesnių RDA pagrįstų produktų ir paslaugų sukūrimo,

| T. | kadangi svarbu informuoti Europos piliečius apie naujas technologijas ir atitinkamas taikomas priemones, įskaitant jų socialinį poveikį bei poveikį aplinkai, ir skatinti vartotojų skaitmeninį raštingumą bei e. gebėjimus, |
| --- | --- |

T.

kadangi svarbu informuoti Europos piliečius apie naujas technologijas ir atitinkamas taikomas priemones, įskaitant jų socialinį poveikį bei poveikį aplinkai, ir skatinti vartotojų skaitmeninį raštingumą bei e. gebėjimus,

| U. | kadangi daiktų interneto plėtra turėtų būti viską apimanti ir prieinama visiems ES piliečiams, ją turėtų remti veiksminga politika, kurios tikslas būtų panaikinti ES esantį skaitmeninį atotrūkį ir kuri skatintų gausesnio piliečių rato e. gebėjimus ir supažindintų juos su jų skaitmenine aplinka, |
| --- | --- |

U.

kadangi daiktų interneto plėtra turėtų būti viską apimanti ir prieinama visiems ES piliečiams, ją turėtų remti veiksminga politika, kurios tikslas būtų panaikinti ES esantį skaitmeninį atotrūkį ir kuri skatintų gausesnio piliečių rato e. gebėjimus ir supažindintų juos su jų skaitmenine aplinka,

| V. | kadangi būtina didinti su DI susijusių technologijų naudą užtikrinant veiksmingą saugumą, kuris yra esminė ypatybė bet kokios plėtros, galinčios kelti pavojų asmens duomenų saugumui ir visuomenės narių pasitikėjimui tais, kurie turi informacijos apie juos, |
| --- | --- |

V.

kadangi būtina didinti su DI susijusių technologijų naudą užtikrinant veiksmingą saugumą, kuris yra esminė ypatybė bet kokios plėtros, galinčios kelti pavojų asmens duomenų saugumui ir visuomenės narių pasitikėjimui tais, kurie turi informacijos apie juos,

| W. | kadangi daiktų interneto plėtros socialiniai padariniai nežinomi ir galbūt gali padidėti esama arba rastis nauja skaitmeninė atskirtis, |
| --- | --- |

W.

kadangi daiktų interneto plėtros socialiniai padariniai nežinomi ir galbūt gali padidėti esama arba rastis nauja skaitmeninė atskirtis,

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą ir iš esmės pritaria veiksmų plano, skirto daiktų internetui skatinti, bendrų gairių taikymui; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą ir iš esmės pritaria veiksmų plano, skirto daiktų internetui skatinti, bendrų gairių taikymui;

| 2. | mano, kad dėl daiktų interneto skvarbos pagerės sąveika tarp asmenų ir daiktų bei sąveika tarp pačių daiktų, galinti duoti didžiulę naudą ES piliečiams, jei ją vykdant bus atsižvelgiama į saugumą, duomenų apsaugą ir privatumą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad dėl daiktų interneto skvarbos pagerės sąveika tarp asmenų ir daiktų bei sąveika tarp pačių daiktų, galinti duoti didžiulę naudą ES piliečiams, jei ją vykdant bus atsižvelgiama į saugumą, duomenų apsaugą ir privatumą;

| 3. | pritaria tam, kad Komisija atkreipia dėmesį į saugą, saugumą, asmens duomenų apsaugą ir privatumą bei daiktų interneto valdymą, nes pagarba privatumui ir asmens duomenų apsaugos bei atvirumo ir sąveikumo užtikrinimas yra vieninteliai būdai, kuriais pasinaudojus DI gautų palankesnį visuomenės įvertinimą; prašo Komisijos paskatinti visus Europos ir tarptautinius suinteresuotuosius subjektus spręsti elektroninėje erdvėje saugumui kylančių pavojų keliamas problemas; taigi prašo Komisijos paraginti valstybes nares įgyvendinti visas nustatytas priemones, tarptautiniu mastu užtikrinančias saugumą elektroninėje erdvėje, įskaitant Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų; |
| --- | --- |

3.

pritaria tam, kad Komisija atkreipia dėmesį į saugą, saugumą, asmens duomenų apsaugą ir privatumą bei daiktų interneto valdymą, nes pagarba privatumui ir asmens duomenų apsaugos bei atvirumo ir sąveikumo užtikrinimas yra vieninteliai būdai, kuriais pasinaudojus DI gautų palankesnį visuomenės įvertinimą; prašo Komisijos paskatinti visus Europos ir tarptautinius suinteresuotuosius subjektus spręsti elektroninėje erdvėje saugumui kylančių pavojų keliamas problemas; taigi prašo Komisijos paraginti valstybes nares įgyvendinti visas nustatytas priemones, tarptautiniu mastu užtikrinančias saugumą elektroninėje erdvėje, įskaitant Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų;

| 4. | tvirtai įsitikinęs, kad didžiausią vertę turi privatumo apsauga ir kad visi vartotojai turėtų kontroliuoti savo asmens duomenis; todėl prašo Duomenų apsaugos direktyvą pritaikyti prie šiandieninės skaitmeninės aplinkos; |
| --- | --- |

4.

tvirtai įsitikinęs, kad didžiausią vertę turi privatumo apsauga ir kad visi vartotojai turėtų kontroliuoti savo asmens duomenis; todėl prašo Duomenų apsaugos direktyvą pritaikyti prie šiandieninės skaitmeninės aplinkos;

| 5. | vertina tai, kad Komisija laiku reaguoja į naujoves šiame sektoriuje siekdama, jog politinė sistema galėtų nustatyti taisykles pakankamai anksti; |
| --- | --- |

5.

vertina tai, kad Komisija laiku reaguoja į naujoves šiame sektoriuje siekdama, jog politinė sistema galėtų nustatyti taisykles pakankamai anksti;

| 6. | primygtinai teigia, kad preliminari technologijų skatinimo sąlyga yra būtinybė nustatyti teisines normas, skatinančias pagrindinių vertybių laikymąsi, taip pat privatumo ir asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

6.

primygtinai teigia, kad preliminari technologijų skatinimo sąlyga yra būtinybė nustatyti teisines normas, skatinančias pagrindinių vertybių laikymąsi, taip pat privatumo ir asmens duomenų apsaugą;

| 7. | pabrėžia, kad saugumo ir privatumo problemos turėtų būti sprendžiamos nustatant naujus standartus, kuriuose turi būti apibrėžti įvairūs saugumo elementai, kuriuos taikant būtų užtikrinamas konfidencialumas, vientisumas ar galimybė naudotis paslaugomis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad saugumo ir privatumo problemos turėtų būti sprendžiamos nustatant naujus standartus, kuriuose turi būti apibrėžti įvairūs saugumo elementai, kuriuos taikant būtų užtikrinamas konfidencialumas, vientisumas ar galimybė naudotis paslaugomis;

| 8. | prašo Komisijos savo veiksmus daiktų interneto srityje derinti su skaitmeninėje darbotvarkėje numatyta savo veikla; |
| --- | --- |

8.

prašo Komisijos savo veiksmus daiktų interneto srityje derinti su skaitmeninėje darbotvarkėje numatyta savo veikla;

| 9. | prašo Komisijos atlikti dabartinės interneto tinklo infrastruktūros naudojimo DI taikomoms priemonėms ir techninei įrangai poveikio vertinimą atkreipiant dėmesį į tinklo perkrovimą ir duomenų saugumą kad būtų nustatyta, ar DI taikomos priemonės ir techninė įranga suderinamos ir tinkamos; |
| --- | --- |

9.

prašo Komisijos atlikti dabartinės interneto tinklo infrastruktūros naudojimo DI taikomoms priemonėms ir techninei įrangai poveikio vertinimą atkreipiant dėmesį į tinklo perkrovimą ir duomenų saugumą kad būtų nustatyta, ar DI taikomos priemonės ir techninė įranga suderinamos ir tinkamos;

| 10. | mano, kad ateinančiais metais daiktų interneto ir atitinkamų taikomų priemonių plėtra padarys reikšmingą poveikį Europos piliečių kasdieniniam gyvenimui bei jų įpročiams, kuris lems didelio masto ekonominius ir socialinius pokyčius; |
| --- | --- |

10.

mano, kad ateinančiais metais daiktų interneto ir atitinkamų taikomų priemonių plėtra padarys reikšmingą poveikį Europos piliečių kasdieniniam gyvenimui bei jų įpročiams, kuris lems didelio masto ekonominius ir socialinius pokyčius;

| 11. | mano, kad būtina sukurti viską apimantį daiktų internetą visų pirma išvengiant pavojaus dėl nevienodos daiktų interneto technologijų plėtros, plitimo ir naudojimo valstybėse narėse ir regionuose; pažymi, kad Komisijos komunikate mažai dėmesio skiriama tiems klausimams, į kuriuos geriausia būtų atsakyti prieš tęsiant daiktų interneto plėtrą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad būtina sukurti viską apimantį daiktų internetą visų pirma išvengiant pavojaus dėl nevienodos daiktų interneto technologijų plėtros, plitimo ir naudojimo valstybėse narėse ir regionuose; pažymi, kad Komisijos komunikate mažai dėmesio skiriama tiems klausimams, į kuriuos geriausia būtų atsakyti prieš tęsiant daiktų interneto plėtrą;

| 12. | prašo Komisijos atsižvelgti į Europos Sąjungos regionus, kurie padarė mažesnę pažangą IRT ir daiktų interneto planavimo srityje; ragina valstybes nares užtikrinti šių technologijų ir kitų IRT projektų įgyvendinimo tokiuose regionuose bendrą finansavimą siekiant išvengti jų izoliacijos ir užtikrinti galimybę jiems dalyvauti kuriant bendras Europos įmones; |
| --- | --- |

12.

prašo Komisijos atsižvelgti į Europos Sąjungos regionus, kurie padarė mažesnę pažangą IRT ir daiktų interneto planavimo srityje; ragina valstybes nares užtikrinti šių technologijų ir kitų IRT projektų įgyvendinimo tokiuose regionuose bendrą finansavimą siekiant išvengti jų izoliacijos ir užtikrinti galimybę jiems dalyvauti kuriant bendras Europos įmones;

| 13. | pabrėžia, kad nors naudojant RDA lustus gali būti veiksmingai kovojama su klastojimu ir kūdikių grobimu iš gimdymo namų, taip pat identifikuojami gyvūnai ir pan., jų naudojimas gali būti pavojingas, be to, piliečiams ir visuomenei gali kilti etinių klausimų, taigi reikės išmokti spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad nors naudojant RDA lustus gali būti veiksmingai kovojama su klastojimu ir kūdikių grobimu iš gimdymo namų, taip pat identifikuojami gyvūnai ir pan., jų naudojimas gali būti pavojingas, be to, piliečiams ir visuomenei gali kilti etinių klausimų, taigi reikės išmokti spręsti šias problemas;

| 14. | pabrėžia, kad svarbu tirti daiktų interneto daromą socialinį, etinį ir kultūrinį poveikį atsižvelgiant į galimai didelio masto su civilizacija susijusį virsmą, kurį sukels šios technologijos; taigi mano, kad svarbu, kad socialiniai ir ekonominiai moksliniai tyrimai ir politinės diskusijos daiktų interneto srityje vyktų lygiagrečiai su technologijų moksliniais tyrimais ir jų pažanga ir prašo Komisijos sudaryti specialistų grupę, kuri atliktų išsamų šių aspektų ir vertinimą ir pasiūlytų susijusių technologijų ir taikomų priemonių plėtrai skirtus etikos principus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbu tirti daiktų interneto daromą socialinį, etinį ir kultūrinį poveikį atsižvelgiant į galimai didelio masto su civilizacija susijusį virsmą, kurį sukels šios technologijos; taigi mano, kad svarbu, kad socialiniai ir ekonominiai moksliniai tyrimai ir politinės diskusijos daiktų interneto srityje vyktų lygiagrečiai su technologijų moksliniais tyrimais ir jų pažanga ir prašo Komisijos sudaryti specialistų grupę, kuri atliktų išsamų šių aspektų ir vertinimą ir pasiūlytų susijusių technologijų ir taikomų priemonių plėtrai skirtus etikos principus;

| 15. | atkreipia dėmesį, kad RDA technologija ir kitos su DI susijusios technologijos, naudojamos pažangiam gaminių ir vartojimo prekių ženklinimui ir daiktų ryšio su žmonėmis sistemoms, gali būti taikoma visur ir yra beveik nepastebima bei tyli; taigi prašo, kad Europos Komisija dar kartą išsamiau įvertintų šią technologiją, ypač:






  — | radijo bangų ir kitų priemonių, kurios leidžia naudoti identifikavimo technologijas, poveikį sveikatai; |
| --- | --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad RDA technologija ir kitos su DI susijusios technologijos, naudojamos pažangiam gaminių ir vartojimo prekių ženklinimui ir daiktų ryšio su žmonėmis sistemoms, gali būti taikoma visur ir yra beveik nepastebima bei tyli; taigi prašo, kad Europos Komisija dar kartą išsamiau įvertintų šią technologiją, ypač:

—

radijo bangų ir kitų priemonių, kurios leidžia naudoti identifikavimo technologijas, poveikį sveikatai;

| — | lustų ir jų perdirbimo poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

—

lustų ir jų perdirbimo poveikį aplinkai;

| — | vartotojų privatumą ir pasitikėjimą; |
| --- | --- |

—

vartotojų privatumą ir pasitikėjimą;

| — | padidėjusį saugumui elektroninėje erdvėje kylantį pavojų; |
| --- | --- |

—

padidėjusį saugumui elektroninėje erdvėje kylantį pavojų;

| — | pažangių lustų įdiegimą atitinkamame produkte; |
| --- | --- |

—

pažangių lustų įdiegimą atitinkamame produkte;

| — | teisę į lustų tylėjimą, kuri suteikia didesnių galių ir užtikrina vartotojų kontrolę; |
| --- | --- |

—

teisę į lustų tylėjimą, kuri suteikia didesnių galių ir užtikrina vartotojų kontrolę;

| — | garantijas piliečiams dėl asmens duomenų apsaugos juos renkant ir tvarkant; |
| --- | --- |

—

garantijas piliečiams dėl asmens duomenų apsaugos juos renkant ir tvarkant;

| — | galimybę sukurti papildomą tinklo struktūrą ir infrastruktūrą, skirtą daiktų interneto taikomoms priemonėms ir techninei įrangai; |
| --- | --- |

—

galimybę sukurti papildomą tinklo struktūrą ir infrastruktūrą, skirtą daiktų interneto taikomoms priemonėms ir techninei įrangai;

| — | pačios geriausios apsaugos nuo visų rūšių išpuolių elektroninėje erdvėje užtikrinimą ES piliečiams ir verslo subjektams; |
| --- | --- |

—

pačios geriausios apsaugos nuo visų rūšių išpuolių elektroninėje erdvėje užtikrinimą ES piliečiams ir verslo subjektams;

| — | elektromagnetinių laukų poveikį gyvūnams, ypač miesto paukščiams; |
| --- | --- |

—

elektromagnetinių laukų poveikį gyvūnams, ypač miesto paukščiams;

| — | regioninių standartų suderinimą; |
| --- | --- |

—

regioninių standartų suderinimą;

| — | atvirų technologijos standartų plėtrą ir skirtingų sistemų sąveikumą; |
| --- | --- |

—

atvirų technologijos standartų plėtrą ir skirtingų sistemų sąveikumą;

taip pat, jei reikia, būtų nustatyti konkretūs teisės aktai Europos lygmeniu;

| 16. | pabrėžia, kad vartotojai turi teises į privatumą pagal sutikimo naudotis paslauga principą ir (arba) principą „į privatumą atsižvelgta projektuojant“, kuriais remiantis žymenys dar prekybos vietoje savaime tampa neveiksnūs, nebent vartotojai aiškiai sutinka jais naudotis; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pateiktą nuomonę; nurodo, kad privatumo ir saugumo aspektą būtina apsvarstyti kuo ankstesniame DI technologijų kūrimo ir diegimo etape; pabrėžia, kad RDA taikomas priemones reikia naudoti vadovaujantis privatumo ir duomenų apsaugos taisyklėmis, nustatytomis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose; prašo Komisijos apsvarstyti piliečių teisę pasirinkti produktus, kuriuose nėra įdiegtos daiktų interneto technologijos arba bet kuriuo metu atsijungti nuo tinklo aplinkos; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad vartotojai turi teises į privatumą pagal sutikimo naudotis paslauga principą ir (arba) principą „į privatumą atsižvelgta projektuojant“, kuriais remiantis žymenys dar prekybos vietoje savaime tampa neveiksnūs, nebent vartotojai aiškiai sutinka jais naudotis; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pateiktą nuomonę; nurodo, kad privatumo ir saugumo aspektą būtina apsvarstyti kuo ankstesniame DI technologijų kūrimo ir diegimo etape; pabrėžia, kad RDA taikomas priemones reikia naudoti vadovaujantis privatumo ir duomenų apsaugos taisyklėmis, nustatytomis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose; prašo Komisijos apsvarstyti piliečių teisę pasirinkti produktus, kuriuose nėra įdiegtos daiktų interneto technologijos arba bet kuriuo metu atsijungti nuo tinklo aplinkos;

| 17. | pažymi, kad nors pasyvių RDA žymenų nuotolis yra ribotas, aktyvūs RDA žymenys gali perduoti duomenis daug didesniais atstumais; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai būtina nustatyti aiškias kiekvienai RDA rūšiai skirtas gaires; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad nors pasyvių RDA žymenų nuotolis yra ribotas, aktyvūs RDA žymenys gali perduoti duomenis daug didesniais atstumais; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai būtina nustatyti aiškias kiekvienai RDA rūšiai skirtas gaires;

| 18. | ragina Komisiją išspręsti klausimą, kam priklauso automatiškai renkami ir mašininiu būdu aiškinami duomenys ir kas turi disponavimo jais teisę; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją išspręsti klausimą, kam priklauso automatiškai renkami ir mašininiu būdu aiškinami duomenys ir kas turi disponavimo jais teisę;

| 19. | prašo gamintojų užtikrinti galimybę naudotis teise į lustų tylėjimą pagaminant tokius RDA žymenis, kuriuos prekę įsigijęs vartotojas galėtų lengvai nuimti arba kitaip padaryti neveiksnius; pabrėžia, kad vartotojus būtina informuoti apie pasyvius arba aktyvius RDA žymenis, duomenų nuskaitymo nuotolį, prietaisuose naudojamų duomenų rūšis (gaunamų arba perduodamų) bei tokių duomenų naudojimą ir ši informacija turi būti aiškiai pateikiama ant pakuotės iš išsamiau išdėstoma visuose dokumentuose; |
| --- | --- |

19.

prašo gamintojų užtikrinti galimybę naudotis teise į lustų tylėjimą pagaminant tokius RDA žymenis, kuriuos prekę įsigijęs vartotojas galėtų lengvai nuimti arba kitaip padaryti neveiksnius; pabrėžia, kad vartotojus būtina informuoti apie pasyvius arba aktyvius RDA žymenis, duomenų nuskaitymo nuotolį, prietaisuose naudojamų duomenų rūšis (gaunamų arba perduodamų) bei tokių duomenų naudojimą ir ši informacija turi būti aiškiai pateikiama ant pakuotės iš išsamiau išdėstoma visuose dokumentuose;

| 20. | ragina RDA programų operatorius imtis visų pagrįstų priemonių siekiant užtikrinti, kad duomenys nebūtų susieti su nustatytu arba atpažįstamu fiziniu asmeniu jokiais būdais, kuriais RDA programos operatorius arba bet kuris kitas asmuo galėtų pasinaudoti, jeigu tie duomenys nėra tvarkomi laikantis galiojančių duomenų apsaugos principų ir teisės normų; |
| --- | --- |

20.

ragina RDA programų operatorius imtis visų pagrįstų priemonių siekiant užtikrinti, kad duomenys nebūtų susieti su nustatytu arba atpažįstamu fiziniu asmeniu jokiais būdais, kuriais RDA programos operatorius arba bet kuris kitas asmuo galėtų pasinaudoti, jeigu tie duomenys nėra tvarkomi laikantis galiojančių duomenų apsaugos principų ir teisės normų;

| 21. | pabrėžia, kad jei nenumatyta jokios kitos parduodamuose gaminiuose įrengtų lustų paskirties už prekybos vietos ribų, jau gaminant lustus turėtų būti juose įdiegta techninė įranga, kuri sudarytų sąlygas užtikrinti jų neutralizavimą ir taip apriboti duomenų saugojimą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad jei nenumatyta jokios kitos parduodamuose gaminiuose įrengtų lustų paskirties už prekybos vietos ribų, jau gaminant lustus turėtų būti juose įdiegta techninė įranga, kuri sudarytų sąlygas užtikrinti jų neutralizavimą ir taip apriboti duomenų saugojimą;

| 22. | mano, kad vartotojams turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti naudotis ar nesinaudoti daiktų internetu bei galimybė nesinaudoti atskiromis daiktų interneto technologijomis neprarandant galimybės naudotis kitomis taikomomis priemonėmis ar pačiu prietaisu; |
| --- | --- |

22.

mano, kad vartotojams turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti naudotis ar nesinaudoti daiktų internetu bei galimybė nesinaudoti atskiromis daiktų interneto technologijomis neprarandant galimybės naudotis kitomis taikomomis priemonėmis ar pačiu prietaisu;

| 23. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti kuo aukštesnio lygio prietaisų saugumą ir saugias perdavimo sistemas, kurios bus integruotos į daiktų interneto technologijas, siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir užtikrinti galimybę tinkamai patvirtinti prietaiso tapatybės autentiškumą ir suteikti įgaliojimą; pabrėžia galimybę sukčiauti identifikavimo ir produktų atžvilgiu panaudojant daiktų interneto žymenų padirbinius arba perimant bendrai naudojamus duomenis; taigi prašo Komisijos užtikrinti, kad būtų kuriama skaidri DI sistema, kurią taikant ypatingas dėmesys būtų skiriamas šiems aspektams:






  — | išsamiam esamų priemonių, leidžiančių identifikuoti ir atsekti, nurodymui; |
| --- | --- | --- |

23.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti kuo aukštesnio lygio prietaisų saugumą ir saugias perdavimo sistemas, kurios bus integruotos į daiktų interneto technologijas, siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir užtikrinti galimybę tinkamai patvirtinti prietaiso tapatybės autentiškumą ir suteikti įgaliojimą; pabrėžia galimybę sukčiauti identifikavimo ir produktų atžvilgiu panaudojant daiktų interneto žymenų padirbinius arba perimant bendrai naudojamus duomenis; taigi prašo Komisijos užtikrinti, kad būtų kuriama skaidri DI sistema, kurią taikant ypatingas dėmesys būtų skiriamas šiems aspektams:

—

išsamiam esamų priemonių, leidžiančių identifikuoti ir atsekti, nurodymui;

| — | saugumo priemonėms, kurios padėtų užtikrinti, kad duomenimis galėtų naudotis tik tam leidimą turintys vartotojai; |
| --- | --- |

—

saugumo priemonėms, kurios padėtų užtikrinti, kad duomenimis galėtų naudotis tik tam leidimą turintys vartotojai;

| — | galimybei vartotojams ir identifikatorių suteikiančioms institucijoms patikrinti duomenų ir sistemos veikimo patikimumą; |
| --- | --- |

—

galimybei vartotojams ir identifikatorių suteikiančioms institucijoms patikrinti duomenų ir sistemos veikimo patikimumą;

| 24. | mano, kad pirmiausia Europos lygmeniu reikia užtikrinti bendrąją reguliavimo sistemą ir nustatyti tikslius terminus siekiant skatinti ir palengvinti viešąsias ir privačiąsias investicijas daiktų interneto sektoriuje ir pažangiųjų tinklų, kurie būtini naujų technologijų plėtrai remti, sektoriuje; |
| --- | --- |

24.

mano, kad pirmiausia Europos lygmeniu reikia užtikrinti bendrąją reguliavimo sistemą ir nustatyti tikslius terminus siekiant skatinti ir palengvinti viešąsias ir privačiąsias investicijas daiktų interneto sektoriuje ir pažangiųjų tinklų, kurie būtini naujų technologijų plėtrai remti, sektoriuje;

| 25. | pažymi, kad nors RDA technologija yra svarbi, daiktų internetą sudaro ir kitos technologijos; pabrėžia, kad dėl šių technologijų taip pat turėtų būti keliami klausimai, susiję su moksliniais tyrimais, finansavimu ir valdymu; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad nors RDA technologija yra svarbi, daiktų internetą sudaro ir kitos technologijos; pabrėžia, kad dėl šių technologijų taip pat turėtų būti keliami klausimai, susiję su moksliniais tyrimais, finansavimu ir valdymu;

| 26. | prašo Komisijos apsvarstyti DI taikomų priemonių naudojimą kelių ES vykdomų iniciatyvų, pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumą didinančios IKT, pažangios matavimo sistemos, energijos sunaudojimo žymėjimo etiketėje, pastatų energinio naudingumo, apsaugos nuo suklastotų medicinos ir kitų produktų ir t. t., pažangai pasiekti; |
| --- | --- |

26.

prašo Komisijos apsvarstyti DI taikomų priemonių naudojimą kelių ES vykdomų iniciatyvų, pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumą didinančios IKT, pažangios matavimo sistemos, energijos sunaudojimo žymėjimo etiketėje, pastatų energinio naudingumo, apsaugos nuo suklastotų medicinos ir kitų produktų ir t. t., pažangai pasiekti;

| 27. | ragina Komisiją stebėti, ar dėl glaudžiai tarpusavyje susietų sistemų pažeidžiamumo nekyla naujų grėsmių; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją stebėti, ar dėl glaudžiai tarpusavyje susietų sistemų pažeidžiamumo nekyla naujų grėsmių;

| 28. | prašo Komisijos dėti papildomas pastangas siekiant užtikrinti, kad plėtojant su DI susijusias technologijas būtų atsižvelgiama į vartotojų reikalavimus (pvz., galimybę išjungti atsekamumą) ir būtų paisoma asmens teisių ir laisvių; šiuo požiūriu primena, kad galutinius sprendimus dėl tinklų ir informacijos, taigi ir dėl daiktų interneto, apsaugos priima Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), ir tai leidžia didinti vartotojų skaičių ir jų pasitikėjimą; |
| --- | --- |

28.

prašo Komisijos dėti papildomas pastangas siekiant užtikrinti, kad plėtojant su DI susijusias technologijas būtų atsižvelgiama į vartotojų reikalavimus (pvz., galimybę išjungti atsekamumą) ir būtų paisoma asmens teisių ir laisvių; šiuo požiūriu primena, kad galutinius sprendimus dėl tinklų ir informacijos, taigi ir dėl daiktų interneto, apsaugos priima Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), ir tai leidžia didinti vartotojų skaičių ir jų pasitikėjimą;

| 29. | laikosi nuomonės, kad naujų priemonių plėtra ir pats daiktų interneto veikimas ir jo teikiamos galimybės verslui bus iš esmės susijusios su Europos piliečių pasitikėjimu sistema, ir nurodo, kad pasitikėjimas atsiranda išsklaidžius abejones dėl galimos grėsmės privatumui ir sveikatai; |
| --- | --- |

29.

laikosi nuomonės, kad naujų priemonių plėtra ir pats daiktų interneto veikimas ir jo teikiamos galimybės verslui bus iš esmės susijusios su Europos piliečių pasitikėjimu sistema, ir nurodo, kad pasitikėjimas atsiranda išsklaidžius abejones dėl galimos grėsmės privatumui ir sveikatai;

| 30. | pabrėžia, kad pasitikėjimas turėtų būti grindžiamas aiškia teisine sistema, apimančia duomenų, surinktų ir perduodamų daiktų internetu, kontrolę, rinkimą, tvarkymą ir naudojimą bei privalomo vartotojų sutikimo rūšis reglamentuojančias taisykles; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad pasitikėjimas turėtų būti grindžiamas aiškia teisine sistema, apimančia duomenų, surinktų ir perduodamų daiktų internetu, kontrolę, rinkimą, tvarkymą ir naudojimą bei privalomo vartotojų sutikimo rūšis reglamentuojančias taisykles;

| 31. | mano, kad DI gali teikti didelę naudą neįgaliems žmonėms bei padėti tenkinti senėjančios visuomenės poreikius, taip pat teikti nuolatinės priežiūros paslaugas; taigi pabrėžia, kad naudodamiesi šia technologija pagrįstais elektroniniais įtaisais aklieji ir silpnaregiai gali geriau susipažinti su savo aplinka; tačiau pabrėžia, kad būtina imtis priemonių, užtikrinančių privatumo apsaugą, nesudėtingą įdiegimą ir veikimą bei informacijos apie paslaugas teikimą vartotojams; |
| --- | --- |

31.

mano, kad DI gali teikti didelę naudą neįgaliems žmonėms bei padėti tenkinti senėjančios visuomenės poreikius, taip pat teikti nuolatinės priežiūros paslaugas; taigi pabrėžia, kad naudodamiesi šia technologija pagrįstais elektroniniais įtaisais aklieji ir silpnaregiai gali geriau susipažinti su savo aplinka; tačiau pabrėžia, kad būtina imtis priemonių, užtikrinančių privatumo apsaugą, nesudėtingą įdiegimą ir veikimą bei informacijos apie paslaugas teikimą vartotojams;

| 32. | pabrėžia, kad vartotojams būtina užtikrinti vėlesnių išlaidų, pavyzdžiui, susijusių su elektros energijos suvartojimu naudojant daiktus, skaidrumą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad vartotojams būtina užtikrinti vėlesnių išlaidų, pavyzdžiui, susijusių su elektros energijos suvartojimu naudojant daiktus, skaidrumą;

| 33. | mano, kad dėl daiktų interneto ir IKT projektų reikia rengti dideles informacines kampanijas siekiant paaiškinti piliečiams jų įgyvendinimo tikslą; pabrėžia, kad labai svarbu informuoti ir mokyti visuomenę apie tokių kaip RDA sistemų naudojimą ir teikiamą aiškią naudą siekiant išvengti neteisingo tokio projekto supratimo ir piliečių nepritarimo jam; pabrėžia, kad norint, jog siekdami asmeninių tikslų ir bendrų interesų vartotojai daiktų internetu naudotųsi visapusiškai, būtina vartotojams suteikti e. žinių, reikalingų šioms naujoms technologijoms suprasti, jie turi būti motyvuoti ir sugebėti tinkamai naudotis tomis technologijomis; |
| --- | --- |

33.

mano, kad dėl daiktų interneto ir IKT projektų reikia rengti dideles informacines kampanijas siekiant paaiškinti piliečiams jų įgyvendinimo tikslą; pabrėžia, kad labai svarbu informuoti ir mokyti visuomenę apie tokių kaip RDA sistemų naudojimą ir teikiamą aiškią naudą siekiant išvengti neteisingo tokio projekto supratimo ir piliečių nepritarimo jam; pabrėžia, kad norint, jog siekdami asmeninių tikslų ir bendrų interesų vartotojai daiktų internetu naudotųsi visapusiškai, būtina vartotojams suteikti e. žinių, reikalingų šioms naujoms technologijoms suprasti, jie turi būti motyvuoti ir sugebėti tinkamai naudotis tomis technologijomis;

| 34. | pažymi, kad daiktų internetas padės sukaupti tikrai milžinišką duomenų kiekį; atsižvelgdamas į tai, prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl Europos duomenų apsaugos direktyvos pritaikymo siekiant, kad joje būtų atsižvelgiama į daiktų internetu surinktus ir perduotus duomenis; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad daiktų internetas padės sukaupti tikrai milžinišką duomenų kiekį; atsižvelgdamas į tai, prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl Europos duomenų apsaugos direktyvos pritaikymo siekiant, kad joje būtų atsižvelgiama į daiktų internetu surinktus ir perduotus duomenis;

| 35. | mano, kad reikėtų nustatyti bendrą principą, nes DI technologijas reikėtų kurti taip, kad jomis būtų surinktas ir panaudotas tik būtiniausias duomenų kiekis, reikalingas atitinkamai užduočiai atlikti, išvengiant bet kokių papildomų duomenų rinkimo; |
| --- | --- |

35.

mano, kad reikėtų nustatyti bendrą principą, nes DI technologijas reikėtų kurti taip, kad jomis būtų surinktas ir panaudotas tik būtiniausias duomenų kiekis, reikalingas atitinkamai užduočiai atlikti, išvengiant bet kokių papildomų duomenų rinkimo;

| 36. | prašo užtikrinti, kad siekiant privatumo didelė dalis duomenų, kuriais bendrai naudojamasi daiktų internete, prieš juos perduodant taptų anoniminiais; |
| --- | --- |

36.

prašo užtikrinti, kad siekiant privatumo didelė dalis duomenų, kuriais bendrai naudojamasi daiktų internete, prieš juos perduodant taptų anoniminiais;

| 37. | primena Komisijai, kad kitos pasaulio šalys, visų pirma Azija, greičiau daro pažangą šiame sektoriuje ir kad nuo šiol, rengiant taisykles, kurios būtų taikomos politinei sistemai, ir nustatant daiktų interneto techninius standartus, reikėtų laikytis iniciatyvaus požiūrio ir užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su kitomis pasaulio šalimis; |
| --- | --- |

37.

primena Komisijai, kad kitos pasaulio šalys, visų pirma Azija, greičiau daro pažangą šiame sektoriuje ir kad nuo šiol, rengiant taisykles, kurios būtų taikomos politinei sistemai, ir nustatant daiktų interneto techninius standartus, reikėtų laikytis iniciatyvaus požiūrio ir užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su kitomis pasaulio šalimis;

| 38. | pabrėžia, kad norint atgaivinti Europos ekonomiką, reikia investuoti į naujas informacijos ir ryšių technologijas, kaip ekonomikos augimo priemonę ir galimybę kuo didesniam Europos piliečių bei įmonių skaičiui prieiti prie naujų sistemų ir priemonių; pabrėžia, kad Europa turėtų pirmauti plėtojant interneto technologijas; siūlo padvigubinti ES IKT mokslinių tyrimų biudžetą bei naujoje finansinėje perspektyvoje keturis kartus padidinti IKT įdiegimui skiriamą biudžetą; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad norint atgaivinti Europos ekonomiką, reikia investuoti į naujas informacijos ir ryšių technologijas, kaip ekonomikos augimo priemonę ir galimybę kuo didesniam Europos piliečių bei įmonių skaičiui prieiti prie naujų sistemų ir priemonių; pabrėžia, kad Europa turėtų pirmauti plėtojant interneto technologijas; siūlo padvigubinti ES IKT mokslinių tyrimų biudžetą bei naujoje finansinėje perspektyvoje keturis kartus padidinti IKT įdiegimui skiriamą biudžetą;

| 39. | pabrėžia, kad moksliniai tyrimai bus lemiamas veiksnys varžybose dėl kompiuterinių pajėgumų, kurių ateityje prireiks realiuoju laiku administruojant DI prietaikas; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad moksliniai tyrimai bus lemiamas veiksnys varžybose dėl kompiuterinių pajėgumų, kurių ateityje prireiks realiuoju laiku administruojant DI prietaikas;

| 40. | prašo Komisijos tęsti septintąją bendrąją programą daiktų interneto srityje bei skirti daugiau lėšų jos projektams finansuoti siekiant sustiprinti Europos IRT sektorių ir pritaria Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (KIBP) naudojimui siekiant skatinti jos sklaidą; ypač prašo plėtoti bandomuosius projektus, kurie gali daryti tiesioginį teigiamą poveikį Europos piliečių kasdieniniam gyvenimui e. sveikatos, e. mokymosi, e. prekybos, e. prieinamumo ir efektyvaus energijos vartojimo srityse; tačiau yra susirūpinęs biurokratija įgyvendinant bendrąją programą ir prašo Komisijos panaikinti biurokratiją iš naujo suplanuojant bendrosios programos procesus ir sudarant vartotojų valdybą; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos tęsti septintąją bendrąją programą daiktų interneto srityje bei skirti daugiau lėšų jos projektams finansuoti siekiant sustiprinti Europos IRT sektorių ir pritaria Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (KIBP) naudojimui siekiant skatinti jos sklaidą; ypač prašo plėtoti bandomuosius projektus, kurie gali daryti tiesioginį teigiamą poveikį Europos piliečių kasdieniniam gyvenimui e. sveikatos, e. mokymosi, e. prekybos, e. prieinamumo ir efektyvaus energijos vartojimo srityse; tačiau yra susirūpinęs biurokratija įgyvendinant bendrąją programą ir prašo Komisijos panaikinti biurokratiją iš naujo suplanuojant bendrosios programos procesus ir sudarant vartotojų valdybą;

| 41. | mano, kad daiktų internetas turi didelį potencialą, susijusį su ekonomikos ir gamybos plėtra, paslaugų kokybės gerinimu bei logistikos ir įmonių paskirstymo grandinių optimizavimu, inventoriaus valdymu, naujų, su darbu bei įmonėmis susijusių, galimybių kūrimu; |
| --- | --- |

41.

mano, kad daiktų internetas turi didelį potencialą, susijusį su ekonomikos ir gamybos plėtra, paslaugų kokybės gerinimu bei logistikos ir įmonių paskirstymo grandinių optimizavimu, inventoriaus valdymu, naujų, su darbu bei įmonėmis susijusių, galimybių kūrimu;

| 42. | ragina Komisiją įvertinti bet kokį galimą siūlomos strategijos poveikį Europos įmonių produktyvumui ir konkurencingumui tarptautinėje rinkoje; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją įvertinti bet kokį galimą siūlomos strategijos poveikį Europos įmonių produktyvumui ir konkurencingumui tarptautinėje rinkoje;

| 43. | mano, kad naudojant vadinamąjį daiktų internetą būtų galima sudaryti palankesnes prekybos srautų tarp ES ir trečiųjų šalių sąlygas ir šito būtų pasiekta plečiant rinkas ir užtikrinant parduodamų produktų kokybės garantijas; |
| --- | --- |

43.

mano, kad naudojant vadinamąjį daiktų internetą būtų galima sudaryti palankesnes prekybos srautų tarp ES ir trečiųjų šalių sąlygas ir šito būtų pasiekta plečiant rinkas ir užtikrinant parduodamų produktų kokybės garantijas;

| 44. | pabrėžia, kad dėl RDA technologijos, viena vertus, Europos pramonės įmonės galės kontroliuoti prekių, pateikiamų į rinką, kiekį (t. y. bus gaminama pagal poreikius, todėl bus saugoma aplinka), kita vertus, bus galima veiksmingai kovoti su piratavimu ir klastojimu, nes bus užtikrinamas susijusių prekių atsekamumas; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad dėl RDA technologijos, viena vertus, Europos pramonės įmonės galės kontroliuoti prekių, pateikiamų į rinką, kiekį (t. y. bus gaminama pagal poreikius, todėl bus saugoma aplinka), kita vertus, bus galima veiksmingai kovoti su piratavimu ir klastojimu, nes bus užtikrinamas susijusių prekių atsekamumas;

| 45. | mano, kad naujų technologijų taikymas gamybos procesams leis efektyviau naudoti išteklius ir padidins vartojimo prekių konkurencingumą rinkoje; |
| --- | --- |

45.

mano, kad naujų technologijų taikymas gamybos procesams leis efektyviau naudoti išteklius ir padidins vartojimo prekių konkurencingumą rinkoje;

| 46. | pabrėžia, kad dėl daiktų interneto būtina inicijuoti aktyvų tarptautinį dialogą ir parengti bendrus veiksmų planus; prašo Komisijos ištirti daiktų interneto poveikį tarptautinei prekybai; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad dėl daiktų interneto būtina inicijuoti aktyvų tarptautinį dialogą ir parengti bendrus veiksmų planus; prašo Komisijos ištirti daiktų interneto poveikį tarptautinei prekybai;

| 47. | pritaria Komisijos ketinimui ir toliau stebėti ir vertinti poreikį taikyti papildomus suderintus dažnius siekiant konkrečių, su daiktų internetu susijusių, tikslų atsižvelgiant į įvairių elektromagnetinių dažnių diapazonų skirtingas charakteristikas ir pajėgumą ir todėl prašo Komisijos, kad ji daugiametėse radijo spektro politikos programose nustatydama Europos Sąjungos koordinavimo ir derinimo tikslus atsižvelgtų į daiktų interneto poreikius; pabrėžia, kad turėtų būti toliau viešai kalbama apie tokius dažnius, o jų naudojimas turėtų būti taip reguliuojamas, kad būtų skatinami ir finansuojami išsamesni technologijų moksliniai tyrimai ir plėtra šioje srityje; mano, kad dėl licencijos neturinčių dažnių turėtų rastis galimybė naudotis naujomis technologijomis ir paslaugomis (belaidžiu tinklu) ir būtų skatinamos naujovės; |
| --- | --- |

47.

pritaria Komisijos ketinimui ir toliau stebėti ir vertinti poreikį taikyti papildomus suderintus dažnius siekiant konkrečių, su daiktų internetu susijusių, tikslų atsižvelgiant į įvairių elektromagnetinių dažnių diapazonų skirtingas charakteristikas ir pajėgumą ir todėl prašo Komisijos, kad ji daugiametėse radijo spektro politikos programose nustatydama Europos Sąjungos koordinavimo ir derinimo tikslus atsižvelgtų į daiktų interneto poreikius; pabrėžia, kad turėtų būti toliau viešai kalbama apie tokius dažnius, o jų naudojimas turėtų būti taip reguliuojamas, kad būtų skatinami ir finansuojami išsamesni technologijų moksliniai tyrimai ir plėtra šioje srityje; mano, kad dėl licencijos neturinčių dažnių turėtų rastis galimybė naudotis naujomis technologijomis ir paslaugomis (belaidžiu tinklu) ir būtų skatinamos naujovės;

| 48. | pabrėžia, koks pavojingas yra teisinis netikrumas nematerialiosios kompiuterijos (angl. cloud computing) srityje; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, koks pavojingas yra teisinis netikrumas nematerialiosios kompiuterijos (angl. cloud computing) srityje;

| 49. | mano, kad veikla visais politikos lygmenimis (ES, nacionaliniu ir regionų) yra esminė sąlyga veiksmingai daiktų interneto plėtrai ir diegimui; pabrėžia, kad plėtojant daiktų internetą ir siekiant, kad jis būtų naudojamas ne vien tik privačioje srityje, regionų, vietos valdžios institucijoms ir miestams teks svarbiausias vaidmuo; be to, primena, kad daiktų internetas gali duoti labai daug naudos vietos savivaldos institucijoms, pavyzdžiui, padėti organizuoti viešąjį transportą, surinkti atliekas, nustatyti taršos lygį ir valdyti transporto srautus; prašo Komisijos vykdant veiklą daiktų interneto srityje konsultuotis su visų politikos lygmenų atstovais vadovaujantis daugiapakopio valdymo principu; |
| --- | --- |

49.

mano, kad veikla visais politikos lygmenimis (ES, nacionaliniu ir regionų) yra esminė sąlyga veiksmingai daiktų interneto plėtrai ir diegimui; pabrėžia, kad plėtojant daiktų internetą ir siekiant, kad jis būtų naudojamas ne vien tik privačioje srityje, regionų, vietos valdžios institucijoms ir miestams teks svarbiausias vaidmuo; be to, primena, kad daiktų internetas gali duoti labai daug naudos vietos savivaldos institucijoms, pavyzdžiui, padėti organizuoti viešąjį transportą, surinkti atliekas, nustatyti taršos lygį ir valdyti transporto srautus; prašo Komisijos vykdant veiklą daiktų interneto srityje konsultuotis su visų politikos lygmenų atstovais vadovaujantis daugiapakopio valdymo principu;

| 50. | pažymi, kad būtina užtikrinti, kad naudojant daiktų interneto technologijas gautą informaciją būtų galima atsekti, patikrinti ir pataisyti sugedus su jomis susijusiai sistemai; pabrėžia, kad kadangi šios technologijos įtrauktos į saugos užtikrinimo sistemas, pavyzdžiui, eismo kontrolės ar temperatūros reguliavimo sistemas, pateikta klaidinga informacija gali sukelti pavojų gyvybei; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad būtina užtikrinti, kad naudojant daiktų interneto technologijas gautą informaciją būtų galima atsekti, patikrinti ir pataisyti sugedus su jomis susijusiai sistemai; pabrėžia, kad kadangi šios technologijos įtrauktos į saugos užtikrinimo sistemas, pavyzdžiui, eismo kontrolės ar temperatūros reguliavimo sistemas, pateikta klaidinga informacija gali sukelti pavojų gyvybei;

| 51. | pabrėžia, kad naujos technologijos labai svarbios transporto grandinių supaprastinimui, kokybės gerinimui ir transporto veiksmingumui, pažangiųjų transporto sistemų plėtros rėmimui ir žaliųjų koridorių įgyvendinimo palengvinimui, o RDA gali pasiūlyti pažangius su verslu susijusių operacijų atlikimo būdus, kuriais vartotojai būtų labiau patenkinti; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad naujos technologijos labai svarbios transporto grandinių supaprastinimui, kokybės gerinimui ir transporto veiksmingumui, pažangiųjų transporto sistemų plėtros rėmimui ir žaliųjų koridorių įgyvendinimo palengvinimui, o RDA gali pasiūlyti pažangius su verslu susijusių operacijų atlikimo būdus, kuriais vartotojai būtų labiau patenkinti;

| 52. | mano, kad daiktų interneto naudojimas gamtoje gali padėti plėtoti ekologiškas technologijas, taupiau naudoti energiją ir geriau apsaugoti aplinką, taip pat plėtoti IRT ir aplinkosaugos sąsajas; |
| --- | --- |

52.

mano, kad daiktų interneto naudojimas gamtoje gali padėti plėtoti ekologiškas technologijas, taupiau naudoti energiją ir geriau apsaugoti aplinką, taip pat plėtoti IRT ir aplinkosaugos sąsajas;

| 53. | prašo Komisijos pradėti darbus, kuriais siekiama tarptautiniu lygmeniu apibrėžti bendrus standartus, susijusius su RDA technologijos ir kitų DI technologijų ir atitinkamų taikomų programų standartizavimu, siekiant palengvinti sąveiką ir sukurti atvirą, skaidrią ir technologiniu požiūriu neutralią infrastruktūrą; pabrėžia, kad be aiškių ir pripažintų standartų, tokių kaip interneto pasaulyje pripažinti TCP5/IP6 standartai, daiktų interneto plėtra neapsiribojant tik RDA sprendimais negali tapti visuotine; |
| --- | --- |

53.

prašo Komisijos pradėti darbus, kuriais siekiama tarptautiniu lygmeniu apibrėžti bendrus standartus, susijusius su RDA technologijos ir kitų DI technologijų ir atitinkamų taikomų programų standartizavimu, siekiant palengvinti sąveiką ir sukurti atvirą, skaidrią ir technologiniu požiūriu neutralią infrastruktūrą; pabrėžia, kad be aiškių ir pripažintų standartų, tokių kaip interneto pasaulyje pripažinti TCP5/IP6 standartai, daiktų interneto plėtra neapsiribojant tik RDA sprendimais negali tapti visuotine;

| 54. | pritaria pasiūlymui nedelsiant patvirtinti interneto protokolo šeštąją versiją (IPv6), kuria bus remiamasi ateityje plečiant ir supaprastinant internetą; |
| --- | --- |

54.

pritaria pasiūlymui nedelsiant patvirtinti interneto protokolo šeštąją versiją (IPv6), kuria bus remiamasi ateityje plečiant ir supaprastinant internetą;

| 55. | palankiai vertina Komisijos ketinimą 2010 m. pateikti komunikatą dėl saugumo, privatumo ir pasitikėjimo informacinėje visuomenėje; pabrėžia šio komunikato svarbą ir pasiūlytas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti atitinkamas normas, susijusias su informacijos saugumu, privatumu ir asmens duomenų apsauga; prašo Komisijos užtikrinti aktyvų visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, dalyvavimą; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina Komisijos ketinimą 2010 m. pateikti komunikatą dėl saugumo, privatumo ir pasitikėjimo informacinėje visuomenėje; pabrėžia šio komunikato svarbą ir pasiūlytas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti atitinkamas normas, susijusias su informacijos saugumu, privatumu ir asmens duomenų apsauga; prašo Komisijos užtikrinti aktyvų visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, dalyvavimą;

| 56. | mano, kad svarbu užtikrinti, kad plėtojant daiktų internetą būtų ginamos visos pagrindinės teisės, o ne tik teisė į privatumą; |
| --- | --- |

56.

mano, kad svarbu užtikrinti, kad plėtojant daiktų internetą būtų ginamos visos pagrindinės teisės, o ne tik teisė į privatumą;

| 57. | mano, kad Komisija turėtų parengti rekomendacijas dėl viešųjų administracinių, teisėkūros ir teisės aktų įgyvendinimo institucijų su daiktų internetu susijusių užduočių ir atsakomybės; |
| --- | --- |

57.

mano, kad Komisija turėtų parengti rekomendacijas dėl viešųjų administracinių, teisėkūros ir teisės aktų įgyvendinimo institucijų su daiktų internetu susijusių užduočių ir atsakomybės;

| 58. | prašo Komisijos atidžiai stebėti, kad būtų taikomi Europos lygmeniu jau patvirtinti šios srities teisės aktai ir iki metų pabaigos pateikti tvarkaraštį, susijusį su gairėmis, kurias ji ketina pasiūlyti ES lygmeniu siekiant padidinti daiktų interneto ir RDA įrenginių saugumą; |
| --- | --- |

58.

prašo Komisijos atidžiai stebėti, kad būtų taikomi Europos lygmeniu jau patvirtinti šios srities teisės aktai ir iki metų pabaigos pateikti tvarkaraštį, susijusį su gairėmis, kurias ji ketina pasiūlyti ES lygmeniu siekiant padidinti daiktų interneto ir RDA įrenginių saugumą;

| 59. | prašo Komisijos pradėti socialinį dialogą dėl daiktų interneto ir teikti informaciją apie teigiamą ir neigiamą naujų technologijų poveikį kasdieniniam gyvenimui; taigi prašo Komisijos pradėti aktyvias konsultacijas su Europos pramonės sektoriaus atstovais ir skatinti juos imtis iniciatyvos kuriant ir siūlant pažangias, standartizuotas ir sąveikias technologijas; |
| --- | --- |

59.

prašo Komisijos pradėti socialinį dialogą dėl daiktų interneto ir teikti informaciją apie teigiamą ir neigiamą naujų technologijų poveikį kasdieniniam gyvenimui; taigi prašo Komisijos pradėti aktyvias konsultacijas su Europos pramonės sektoriaus atstovais ir skatinti juos imtis iniciatyvos kuriant ir siūlant pažangias, standartizuotas ir sąveikias technologijas;

| 60. | ragina Komisiją veiksmų plane dėl daiktų interneto labiau atsižvelgti į mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ); |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją veiksmų plane dėl daiktų interneto labiau atsižvelgti į mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ);

| 61. | taip pat prašo Komisijos nuolat jį informuoti apie sektoriaus subjektų ir suinteresuotųjų šalių dialogą bei apie iniciatyvas, kurias ketina taikyti; |
| --- | --- |

61.

taip pat prašo Komisijos nuolat jį informuoti apie sektoriaus subjektų ir suinteresuotųjų šalių dialogą bei apie iniciatyvas, kurias ketina taikyti;

| 62. | mano, kad Komisija turėtų patikrinti galimybę dar labiau sumažinti naršymo išlaidas naudojant tarptinklinį ryšį; |
| --- | --- |

62.

mano, kad Komisija turėtų patikrinti galimybę dar labiau sumažinti naršymo išlaidas naudojant tarptinklinį ryšį;

| 63. | pabrėžia siekį kuo labiau sumažinti biurokratiją daiktų interneto valdymo srityje ir suvienyti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus priimant sprendimus, todėl prašo užtikrinti tinkamą ir pakankamą reguliavimą ES lygmeniu; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia siekį kuo labiau sumažinti biurokratiją daiktų interneto valdymo srityje ir suvienyti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus priimant sprendimus, todėl prašo užtikrinti tinkamą ir pakankamą reguliavimą ES lygmeniu;

| 64. | 61a. ragina Komisiją kartu su savo prekybos partneriais tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, Pasaulio prekybos organizacija, aktyviai prisidėti siekiant apibrėžti ir nustatyti vadinamojo daiktų interneto valdymo principus ir taisykles; |
| --- | --- |

64.

61a. ragina Komisiją kartu su savo prekybos partneriais tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, Pasaulio prekybos organizacija, aktyviai prisidėti siekiant apibrėžti ir nustatyti vadinamojo daiktų interneto valdymo principus ir taisykles;

| 65. | prašo Komisiją paaiškinti, kuriuos interneto valdymo aspektus, jos nuomone, šiuo metu būtina reguliuoti siejant su daiktų internetu ir kokioje sistemoje galima užtikrinti bendrąjį viešąjį interesą; |
| --- | --- |

65.

prašo Komisiją paaiškinti, kuriuos interneto valdymo aspektus, jos nuomone, šiuo metu būtina reguliuoti siejant su daiktų internetu ir kokioje sistemoje galima užtikrinti bendrąjį viešąjį interesą;

| 66. | todėl prašo Komisiją išnagrinėti su daiktų interneto valdymu susijusias problemas, pasitelkiant į pagalbą šios srities darbuotojus; taip pat, mano, kad būtina išnagrinėti su belaidžio ryšio technologijų saugumo sistemomis susijusius aspektus; |
| --- | --- |

66.

todėl prašo Komisiją išnagrinėti su daiktų interneto valdymu susijusias problemas, pasitelkiant į pagalbą šios srities darbuotojus; taip pat, mano, kad būtina išnagrinėti su belaidžio ryšio technologijų saugumo sistemomis susijusius aspektus;

| 67. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

67.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  2009/2225(INI), P. Del Castillo pranešimas, A7–0066/2010.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/33

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisTolesni interneto valdymo etapai

P7_TA(2010)0208

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių interneto valdymo etapų (2009/2229(INI))

2011/C 236 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tolesni interneto valdymo etapai“ (COM(2009)0277),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos apsauga nuo didelio masto kibernetinių antpuolių ir veiklos sutrukdymo – geresnė parengtis, didesnis saugumas ir atsparumas“ (COM(2009)0149),

atsižvelgdamas į savo 1998 m. spalio 14 d. rezoliuciją „Globalizacija ir informacinė visuomenė – poreikis stiprinti koordinavimą tarptautiniu mastu“ (1),

atsižvelgdamas į savo 2001 m. vasario 19 d. rezoliuciją „Interneto organizavimas ir valdymas – tarptautinės ir Europos politikos problemos 1998–2000 m.“ (2),

atsižvelgdamas į savo 2001 m. balandžio 2 d. rezoliuciją „Naujos kartos internetas – EU mokslinių tyrimų iniciatyvos poreikis“ (3),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl informacinės visuomenės (4),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir spaudos laisvės Tunise ir Aukščiausio lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais Tunise įvertinimo (5),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl saviraiškos laisvės internete (6),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Interneto reglamentavimo antrojo forumo (Rio de Žaneiras, 2007 m. lapkričio 12–15 d.) rezultatų (7),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 26 d. rekomendaciją Tarybai dėl saugumo ir pagrindinių laisvių internete stiprinimo (8),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A7-0185/2010),

| A. | kadangi internetas yra gyvybiškai svarbi pasaulio masto komunikacijos priemonė, daranti milžinišką poveikį visai visuomenei, |
| --- | --- |

A.

kadangi internetas yra gyvybiškai svarbi pasaulio masto komunikacijos priemonė, daranti milžinišką poveikį visai visuomenei,

| B. | kadangi interneto valdymo klausimai susiję su pagrindinių teisių ir laisvių apsauga ir užtikrinimu, prieiga prie interneto bei naudojimosi juo ir interneto pažeidžiamumu kibernetinių atakų atvejais ir t. t., |
| --- | --- |

B.

kadangi interneto valdymo klausimai susiję su pagrindinių teisių ir laisvių apsauga ir užtikrinimu, prieiga prie interneto bei naudojimosi juo ir interneto pažeidžiamumu kibernetinių atakų atvejais ir t. t.,

| C. | kadangi kibernetiniai nusikaltimai kelia vis didesnę grėsmę įmonėms, kurių veikla grindžiama IRT naudojimu, ir kadangi padaugėjo teroro aktų, neapykanta grindžiamų nusikaltimų ir vaikų pornografijos skatinimų, o tai kelia pavojų asmenims, įskaitant vaikus, |
| --- | --- |

C.

kadangi kibernetiniai nusikaltimai kelia vis didesnę grėsmę įmonėms, kurių veikla grindžiama IRT naudojimu, ir kadangi padaugėjo teroro aktų, neapykanta grindžiamų nusikaltimų ir vaikų pornografijos skatinimų, o tai kelia pavojų asmenims, įskaitant vaikus,

| D. | kadangi sąsaja tarp kibernetinių nusikaltimų, interneto jurisdikcijos ir nuotolinių išteklių paslaugų (angl. cloud computing), kaip naujas Europos lygmens interneto valdymo aspektas, yra labai svarbi, |
| --- | --- |

D.

kadangi sąsaja tarp kibernetinių nusikaltimų, interneto jurisdikcijos ir nuotolinių išteklių paslaugų (angl. cloud computing), kaip naujas Europos lygmens interneto valdymo aspektas, yra labai svarbi,

| E. | kadangi interneto valdymo aspektai yra susiję su interneto adresavimu ir kitais (daugiausia techninio pobūdžio) klausimais, o šiose srityse veikia tokios organizacijos kaip Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacija (angl. ICANN), Interneto numerių skyrimo tarnyba (angl. IANA), Interneto inžinerijos grupė (angl. IETF), regioniniai interneto registrai ir kitos, |
| --- | --- |

E.

kadangi interneto valdymo aspektai yra susiję su interneto adresavimu ir kitais (daugiausia techninio pobūdžio) klausimais, o šiose srityse veikia tokios organizacijos kaip Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacija (angl. ICANN), Interneto numerių skyrimo tarnyba (angl. IANA), Interneto inžinerijos grupė (angl. IETF), regioniniai interneto registrai ir kitos,

| F. | kadangi interneto valdymo srityje šiuo metu dominuoja ir teigiamai vadovauja privatus sektorius, tačiau formuojant bendrą strategiją būtina sustiprinti valstybinių institucijų vaidmenį, |
| --- | --- |

F.

kadangi interneto valdymo srityje šiuo metu dominuoja ir teigiamai vadovauja privatus sektorius, tačiau formuojant bendrą strategiją būtina sustiprinti valstybinių institucijų vaidmenį,

| G. | kadangi vyriausybės atlieka svarbų vaidmenį, susijusį su didesnio masto valdymo aspektais saugant viešuosius interesus, ypač užtikrinant pagrindines teises ir laisves ir jų apsaugą bei interneto saugumą, vientisumą ir lankstumą, o privatusis sektorius itin svarbus reikiamų investicijų teikimo, profesinės kompetencijos ir verslo iniciatyvų kūrimo požiūriu, |
| --- | --- |

G.

kadangi vyriausybės atlieka svarbų vaidmenį, susijusį su didesnio masto valdymo aspektais saugant viešuosius interesus, ypač užtikrinant pagrindines teises ir laisves ir jų apsaugą bei interneto saugumą, vientisumą ir lankstumą, o privatusis sektorius itin svarbus reikiamų investicijų teikimo, profesinės kompetencijos ir verslo iniciatyvų kūrimo požiūriu,

| H. | kadangi pasaulinis Interneto valdymo forumas ir įvairūs nacionaliniai bei regioniniai forumai yra svarbios įvairių suinteresuotų subjektų dialogo interneto politikos klausimais vykdymo vietos, |
| --- | --- |

H.

kadangi pasaulinis Interneto valdymo forumas ir įvairūs nacionaliniai bei regioniniai forumai yra svarbios įvairių suinteresuotų subjektų dialogo interneto politikos klausimais vykdymo vietos,

| I. | kadangi Europos Parlamentas ir kitos Europos institucijos yra prisiėmusios ilgalaikį įsipareigojimą interneto, kaip bendros visuotinės viešosios gerybės, atžvilgiu, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Parlamentas ir kitos Europos institucijos yra prisiėmusios ilgalaikį įsipareigojimą interneto, kaip bendros visuotinės viešosios gerybės, atžvilgiu,

| 1. | mano, kad internetas yra visuotinė viešoji gerybė ir jis turėtų būti valdomas siekiant bendrų interesų; |
| --- | --- |

1.

mano, kad internetas yra visuotinė viešoji gerybė ir jis turėtų būti valdomas siekiant bendrų interesų;

| 2. | pripažįsta, kad internetas labai svarbus praktinei žodžio laisvės, kultūros įvairovės, žiniasklaidos pliuralizmo, demokratinio pilietiškumo raiškai, taip pat švietimui ir prieigai prie informacijos, ir dėl to jis yra viena iš pagrindinių demokratinių vertybių sklaidos pasaulyje priemonių; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad internetas labai svarbus praktinei žodžio laisvės, kultūros įvairovės, žiniasklaidos pliuralizmo, demokratinio pilietiškumo raiškai, taip pat švietimui ir prieigai prie informacijos, ir dėl to jis yra viena iš pagrindinių demokratinių vertybių sklaidos pasaulyje priemonių;

| 3. | primena, kad internetas tapo nepakeičiama priemone demokratinėms iniciatyvoms, politinėms diskusijoms, skaitmeniniam raštingumui ir žinių sklaidai plėtoti; pakartoja, kad prieiga prie interneto padeda užtikrinti daugelį pagrindinių teisių, tačiau taip pat ir priklauso nuo to, kaip laikomasi šių teisių, įskaitant pagarbą asmeniniam gyvenimui, duomenų apsaugą, saviraiškos, žodžio ir susirinkimų laisvę, spaudos laisvę, politinės saviraiškos ir dalyvavimo laisvę, nediskriminavimą, švietimą ir kultūrinę bei kalbinę įvairovę, bet neapsiribojant šiomis teisėmis; todėl pabrėžia, kad institucijos ir suinteresuotosios šalys visuose lygmenyse iš esmės privalo padėti užtikrinant teisę kiekvienam dalyvauti informacinėje visuomenėje, – ypač senyvo amžiaus asmenims, kurie, susipažindami su naujosiomis technologijomis, susiduria su daugiau problemų, – tuo pat metu sprendžiant dvi tarpusavyje susijusias elektroninio amžiaus problemas – e. neraštingumą ir demokratinę atskirtį; |
| --- | --- |

3.

primena, kad internetas tapo nepakeičiama priemone demokratinėms iniciatyvoms, politinėms diskusijoms, skaitmeniniam raštingumui ir žinių sklaidai plėtoti; pakartoja, kad prieiga prie interneto padeda užtikrinti daugelį pagrindinių teisių, tačiau taip pat ir priklauso nuo to, kaip laikomasi šių teisių, įskaitant pagarbą asmeniniam gyvenimui, duomenų apsaugą, saviraiškos, žodžio ir susirinkimų laisvę, spaudos laisvę, politinės saviraiškos ir dalyvavimo laisvę, nediskriminavimą, švietimą ir kultūrinę bei kalbinę įvairovę, bet neapsiribojant šiomis teisėmis; todėl pabrėžia, kad institucijos ir suinteresuotosios šalys visuose lygmenyse iš esmės privalo padėti užtikrinant teisę kiekvienam dalyvauti informacinėje visuomenėje, – ypač senyvo amžiaus asmenims, kurie, susipažindami su naujosiomis technologijomis, susiduria su daugiau problemų, – tuo pat metu sprendžiant dvi tarpusavyje susijusias elektroninio amžiaus problemas – e. neraštingumą ir demokratinę atskirtį;

| 4. | ypač pabrėžia poreikį stiprinti metodą „iš apačios į viršų“ bei e. demokratiją, tuo pat metu užtikrinant, kad bus patvirtintos pakankamos priemonės, užtikrinančios apsaugą nuo naujų priežiūros, kontrolės ir cenzūros formų, kurios gali būti taikomos visuomeninių arba privačių veikėjų, kad laisvė naudotis internetu ir asmeninio gyvenimo apsauga būtų tikras, o ne iliuzinis reiškinys; |
| --- | --- |

4.

ypač pabrėžia poreikį stiprinti metodą „iš apačios į viršų“ bei e. demokratiją, tuo pat metu užtikrinant, kad bus patvirtintos pakankamos priemonės, užtikrinančios apsaugą nuo naujų priežiūros, kontrolės ir cenzūros formų, kurios gali būti taikomos visuomeninių arba privačių veikėjų, kad laisvė naudotis internetu ir asmeninio gyvenimo apsauga būtų tikras, o ne iliuzinis reiškinys;

| 5. | pabrėžia, kad būtina saugoti ir remti Europos kultūrinį paveldą, taip pat ir internetu; mano, kad internetas atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant naujovių diegimą ir mažinant skaitmeninį, socialinį ir kultūrinį skirtingų pasaulio šalių pasidalijimą Europoje; palankiai vertina tai, kad Komisija suvokia skaitmeninės atskirties mažinimo svarbą ir su interneto valdymu susijusius vystymo klausimus; tačiau mano, kad būtina skirti dėmesio ir daugybei išsivysčiusių ir besivystančių valstybių vyresnio amžiaus piliečių, kurie dažnai jaučiasi palikti šio naujo interneto pasaulio nuošalėje; atkreipia dėmesį į tai, kad internetas gali būti veiksminga socialinės įtraukties priemonė ir kad turi būti užtikrinta mūsų vyresnio amžiaus piliečių įtrauktis; ragina imtis veiksmų siekiant skatinti mokytis naudotis interneto teikiamais ištekliais ir pasirinkti šių išteklių naudojimo kriterijus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad būtina saugoti ir remti Europos kultūrinį paveldą, taip pat ir internetu; mano, kad internetas atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant naujovių diegimą ir mažinant skaitmeninį, socialinį ir kultūrinį skirtingų pasaulio šalių pasidalijimą Europoje; palankiai vertina tai, kad Komisija suvokia skaitmeninės atskirties mažinimo svarbą ir su interneto valdymu susijusius vystymo klausimus; tačiau mano, kad būtina skirti dėmesio ir daugybei išsivysčiusių ir besivystančių valstybių vyresnio amžiaus piliečių, kurie dažnai jaučiasi palikti šio naujo interneto pasaulio nuošalėje; atkreipia dėmesį į tai, kad internetas gali būti veiksminga socialinės įtraukties priemonė ir kad turi būti užtikrinta mūsų vyresnio amžiaus piliečių įtrauktis; ragina imtis veiksmų siekiant skatinti mokytis naudotis interneto teikiamais ištekliais ir pasirinkti šių išteklių naudojimo kriterijus;

| 6. | pripažįsta, kad tai, jog piliečiai, vartotojai, įmonės ir valdžios institucijos intensyviau naudoja internetą, reiškia, kad ši bendravimo priemonė tapo vienu iš pagrindinių ES vidaus rinkos įgyvendinimo elementų; pabrėžia, kad šiuo požiūriu būtina užtikrinti deramą vartotojų ir intelektinės nuosavybės teisių turėtojų apsaugą internete; taip pat pabrėžia, kad būtina užtikrinti interneto naudotojų teises ir pilietines laisves; pripažįsta interneto, kaip informavimo apie vartotojų teises ir jų propagavimo priemonės, svarbą; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad tai, jog piliečiai, vartotojai, įmonės ir valdžios institucijos intensyviau naudoja internetą, reiškia, kad ši bendravimo priemonė tapo vienu iš pagrindinių ES vidaus rinkos įgyvendinimo elementų; pabrėžia, kad šiuo požiūriu būtina užtikrinti deramą vartotojų ir intelektinės nuosavybės teisių turėtojų apsaugą internete; taip pat pabrėžia, kad būtina užtikrinti interneto naudotojų teises ir pilietines laisves; pripažįsta interneto, kaip informavimo apie vartotojų teises ir jų propagavimo priemonės, svarbą;

| 7. | pabrėžia, kad interneto valdymas turėtų palengvinti elektroninę prekybą ir tarpvalstybinius sandorius, decentralizuojant savireguliavimo vaidmenis, ypač nustatant naujų konkurentų patekimo į rinką sąlygas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad interneto valdymas turėtų palengvinti elektroninę prekybą ir tarpvalstybinius sandorius, decentralizuojant savireguliavimo vaidmenis, ypač nustatant naujų konkurentų patekimo į rinką sąlygas;

| 8. | ragina sudaryti palankesnes sąlygas naudoti ir vystyti internetą naujosiose valstybėse narėse, ypač kaimo vietovėse, ir besivystančiose šalyse įgyvendinant Europos Sąjungos finansuojamas programas; be to, ragina sudaryti sąlygas, kad šios šalys galėtų turėti daugiau įtakos formuojant interneto valdymo politiką; |
| --- | --- |

8.

ragina sudaryti palankesnes sąlygas naudoti ir vystyti internetą naujosiose valstybėse narėse, ypač kaimo vietovėse, ir besivystančiose šalyse įgyvendinant Europos Sąjungos finansuojamas programas; be to, ragina sudaryti sąlygas, kad šios šalys galėtų turėti daugiau įtakos formuojant interneto valdymo politiką;

| 9. | mano, kad norint užtikrinti ES interesus palaikant internetą kaip visuotinę viešąją gėrybę, interneto valdymas turėtų būti paremtas plataus masto subalansuotu viešojo ir privačiojo sektoriaus modeliu, vengiant bet kokio atskiro vieneto ar vienetų grupės dominavimo ir valstybių ar viršvalstybinių institucijų mėginimų kontroliuoti informacijos srautą internete ir sąveikaujant su daugiašaliais interneto valdymo procesais, kurie ir toliau yra veiksmingas pasaulinio bendradarbiavimo skatinimo mechanizmas; |
| --- | --- |

9.

mano, kad norint užtikrinti ES interesus palaikant internetą kaip visuotinę viešąją gėrybę, interneto valdymas turėtų būti paremtas plataus masto subalansuotu viešojo ir privačiojo sektoriaus modeliu, vengiant bet kokio atskiro vieneto ar vienetų grupės dominavimo ir valstybių ar viršvalstybinių institucijų mėginimų kontroliuoti informacijos srautą internete ir sąveikaujant su daugiašaliais interneto valdymo procesais, kurie ir toliau yra veiksmingas pasaulinio bendradarbiavimo skatinimo mechanizmas;

| 10. | pabrėžia, kad vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga, išvardytos Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, yra pamatinės Europos Sąjungos vertybės ir galutiniai tikslai; todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visa su interneto valdymu susijusi veikla atitiktų šias vertybes ir tikslus, ypač tuose pasaulio interneto valdymo forumuose, kuriuose dalyvauja šalys, kuriose vertybės iš esmės skiriasi nuo Europos vertybių; mano, kad siekiant išvengti konflikto reikėtų skatinti tarptautinį dialogą su šiomis šalimis interneto reguliavimo klausimu; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga, išvardytos Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, yra pamatinės Europos Sąjungos vertybės ir galutiniai tikslai; todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visa su interneto valdymu susijusi veikla atitiktų šias vertybes ir tikslus, ypač tuose pasaulio interneto valdymo forumuose, kuriuose dalyvauja šalys, kuriose vertybės iš esmės skiriasi nuo Europos vertybių; mano, kad siekiant išvengti konflikto reikėtų skatinti tarptautinį dialogą su šiomis šalimis interneto reguliavimo klausimu;

| 11. | mano, kad vyriausybės turėtų susitelkti ties klausimais kurie yra gyvybiškai svarbūs bendrai viešajai interneto politikai, nes vadovavimas privačiajam sektoriui turi būti grindžiamas pagarba viešosios politikos principams ir esamiems teisės aktams, o visais kitais atvejais laikytis nesikišimo principo, nebent toks įsikišimas yra būtinas dėl išskirtinių aplinkybių, ir kad net ir šiais atvejais jos savo veiksmus turi vykdyti atsižvelgdamos į pagrindines žmogaus teises ir proporcingumo principą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad vyriausybės turėtų susitelkti ties klausimais kurie yra gyvybiškai svarbūs bendrai viešajai interneto politikai, nes vadovavimas privačiajam sektoriui turi būti grindžiamas pagarba viešosios politikos principams ir esamiems teisės aktams, o visais kitais atvejais laikytis nesikišimo principo, nebent toks įsikišimas yra būtinas dėl išskirtinių aplinkybių, ir kad net ir šiais atvejais jos savo veiksmus turi vykdyti atsižvelgdamos į pagrindines žmogaus teises ir proporcingumo principą;

| 12. | mano, kad vyriausybės turėtų vengti dalyvauti kasdieniniame interneto administravime, nekenkti inovacijoms ir konkurencijai nereikalingomis, sunkiomis ir ribojančiomis nuostatomis ir nesistengti kontroliuoti to, kas yra ir turėtų likti bendru viešuoju turtu; |
| --- | --- |

12.

mano, kad vyriausybės turėtų vengti dalyvauti kasdieniniame interneto administravime, nekenkti inovacijoms ir konkurencijai nereikalingomis, sunkiomis ir ribojančiomis nuostatomis ir nesistengti kontroliuoti to, kas yra ir turėtų likti bendru viešuoju turtu;

| 13. | ragina vyriausybes netaikyti apribojimų interneto prieigai, taikant cenzūrą, blokuojant bei filtruojant turinį ar naudojant kitas priemones, ir nereikalauti to paties iš privačių subjektų; ragina užtikrinti atvirą internetą, kai naudotojai gali naudotis informacija ir ją skleisti arba naudotis pasirinktomis programomis ir paslaugomis, kaip nustatyta reformuotoje elektroninio ryšio reguliavimo sistemoje; |
| --- | --- |

13.

ragina vyriausybes netaikyti apribojimų interneto prieigai, taikant cenzūrą, blokuojant bei filtruojant turinį ar naudojant kitas priemones, ir nereikalauti to paties iš privačių subjektų; ragina užtikrinti atvirą internetą, kai naudotojai gali naudotis informacija ir ją skleisti arba naudotis pasirinktomis programomis ir paslaugomis, kaip nustatyta reformuotoje elektroninio ryšio reguliavimo sistemoje;

| 14. | pabrėžia, kad demokratinėje visuomenėje bet kokie apribojimai, kurie atrodo esantys būtini, turėtų būti ribojami iki minimumo, grindžiami įstatymais ir būti veiksmingi bei proporcingi; pabrėžia, kad turi būti užtikrinta nepilnamečių apsauga, ir ragina valstybes nares taip pat imtis priemonių, pvz., naudoti pagal 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/136/EB, iš dalies keičiančią direktyvą 2002/22/EB, direktyvą 2002/58/EB ir reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl vartotojų teisių, (Piliečių teisių direktyvą) (9) sukurtas viešųjų interesų pranešimo sistemas, kad sudarytų nepilnamečiams sąlygas atsakingai naudotis internetu bei internetinėmis informacijos paslaugomis ir padidintų informuotumą apie galimą pavojų, kurį gali kelti naujosios paslaugos; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad demokratinėje visuomenėje bet kokie apribojimai, kurie atrodo esantys būtini, turėtų būti ribojami iki minimumo, grindžiami įstatymais ir būti veiksmingi bei proporcingi; pabrėžia, kad turi būti užtikrinta nepilnamečių apsauga, ir ragina valstybes nares taip pat imtis priemonių, pvz., naudoti pagal 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/136/EB, iš dalies keičiančią direktyvą 2002/22/EB, direktyvą 2002/58/EB ir reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl vartotojų teisių, (Piliečių teisių direktyvą) (9) sukurtas viešųjų interesų pranešimo sistemas, kad sudarytų nepilnamečiams sąlygas atsakingai naudotis internetu bei internetinėmis informacijos paslaugomis ir padidintų informuotumą apie galimą pavojų, kurį gali kelti naujosios paslaugos;

| 15. | ragina parengti daugiau iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama stiprinti saugų vaikų naudojimąsi internetu, platinti pažangiausią patirtį visame pasaulyje ir stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su žalingu ir neteisėtu interneto turiniu, ypač su lytiniu vaikų išnaudojimu internetu; |
| --- | --- |

15.

ragina parengti daugiau iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama stiprinti saugų vaikų naudojimąsi internetu, platinti pažangiausią patirtį visame pasaulyje ir stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su žalingu ir neteisėtu interneto turiniu, ypač su lytiniu vaikų išnaudojimu internetu;

| 16. | taip pat atkreipia dėmesį į konkrečią būtinybę apsaugoti pažeidžiamus asmenis, ypač nepilnamečius, šiuo tikslu vešiesiems ir privatiesiems suinteresuotiems subjektams imantis bendrų veiksmų; pakartoja, kad kovojant su kibernetiniais nusikaltimais ir vaikų pornografija reikia ne blokuoti interneto svetaines, o iš šaltinio pašalinti nusikalstamą turinį; |
| --- | --- |

16.

taip pat atkreipia dėmesį į konkrečią būtinybę apsaugoti pažeidžiamus asmenis, ypač nepilnamečius, šiuo tikslu vešiesiems ir privatiesiems suinteresuotiems subjektams imantis bendrų veiksmų; pakartoja, kad kovojant su kibernetiniais nusikaltimais ir vaikų pornografija reikia ne blokuoti interneto svetaines, o iš šaltinio pašalinti nusikalstamą turinį;

| 17. | mano, kad be Komisijos išdėstytų valdymo principų, vyriausybės taip pat turėtų taikyti šiuos principus:






  i) | skaidrumą, daugiašališkumą, demokratiją ir pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą laikantis ES standartų; |
| --- | --- | --- |

17.

mano, kad be Komisijos išdėstytų valdymo principų, vyriausybės taip pat turėtų taikyti šiuos principus:

i)

skaidrumą, daugiašališkumą, demokratiją ir pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą laikantis ES standartų;

| ii) | pagarbą atvirai, sąveikiai, technologiškai neutraliai ir galinių įrenginių ryšiu pagrįstai interneto infrastruktūrai, |
| --- | --- |

ii)

pagarbą atvirai, sąveikiai, technologiškai neutraliai ir galinių įrenginių ryšiu pagrįstai interneto infrastruktūrai,

| iii) | prasmingą privačiojo sektoriaus vienetų, reguliariai administruojančių visuotinius interneto išteklius, atskaitomybę, |
| --- | --- |

iii)

prasmingą privačiojo sektoriaus vienetų, reguliariai administruojančių visuotinius interneto išteklius, atskaitomybę,

| iv) | visuotinio interneto valdymo plėtrą, skatinant ir remiant daugiašalių procesų sąveiką, tenkinant poreikį intensyvinti besivystančių šalių dalyvavimą; |
| --- | --- |

iv)

visuotinio interneto valdymo plėtrą, skatinant ir remiant daugiašalių procesų sąveiką, tenkinant poreikį intensyvinti besivystančių šalių dalyvavimą;

| v) | visuotinio interneto vientisumo ir ryšių laisvės apsaugą, vengiant taikyti bet kokias regionines priemones, kaip antai IP adresų domenų vardų naikinimas trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

v)

visuotinio interneto vientisumo ir ryšių laisvės apsaugą, vengiant taikyti bet kokias regionines priemones, kaip antai IP adresų domenų vardų naikinimas trečiosiose šalyse;

| 18. | pabrėžia, kad ES turėtų parengti bendrą poziciją dėl pagrindinių interneto valdymo principų ir griežtai jos laikytis tarptautiniuose forumuose bei plėtojant dvišalius santykius; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad ES turėtų parengti bendrą poziciją dėl pagrindinių interneto valdymo principų ir griežtai jos laikytis tarptautiniuose forumuose bei plėtojant dvišalius santykius;

| 19. | pritaria interneto valdymo aspektams, numatytiems Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos pasiūlytoje „Granados strategijoje“ ir Parlamento pranešimo dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės „2015.eu“ (10) nuostatoms dėl Europos piliečių ir vartotojų teisių skaitmeninėje aplinkoje chartijos parengimo ir „penktosios laisvės“, pagal kurią būtų užtikrinamas laisvas turinio ir žinių judėjimas, plėtojimo; |
| --- | --- |

19.

pritaria interneto valdymo aspektams, numatytiems Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos pasiūlytoje „Granados strategijoje“ ir Parlamento pranešimo dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės „2015.eu“ (10) nuostatoms dėl Europos piliečių ir vartotojų teisių skaitmeninėje aplinkoje chartijos parengimo ir „penktosios laisvės“, pagal kurią būtų užtikrinamas laisvas turinio ir žinių judėjimas, plėtojimo;

| 20. | atkreipia dėmesį naują JAV vyriausybės dokumentą „Interneto politika 3.0“, paskelbtą 2010 m. vasario 24 d.; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį naują JAV vyriausybės dokumentą „Interneto politika 3.0“, paskelbtą 2010 m. vasario 24 d.;

| 21. | pabrėžia, kad ES turėtų spręsti tris svarbiausias viešosios politikos problemas, kurios yra:






  i) | interneto infrastruktūros apsauga siekiant užtikrinti atvirumą, prieieinamumą, saugumą bei atsparumą kibernetinėms atakoms, |
| --- | --- | --- |

21.

pabrėžia, kad ES turėtų spręsti tris svarbiausias viešosios politikos problemas, kurios yra:

i)

interneto infrastruktūros apsauga siekiant užtikrinti atvirumą, prieieinamumą, saugumą bei atsparumą kibernetinėms atakoms,

| ii) | Europos priklausomybė nuo vyriaujančių rinkos sprendimų ir su tuo susijęs visuomenės saugumo pavojus ir |
| --- | --- |

ii)

Europos priklausomybė nuo vyriaujančių rinkos sprendimų ir su tuo susijęs visuomenės saugumo pavojus ir

| iii) | duomenų ir privatumo apsauga, ypač kai tai susiję su veiksmingų tarptautinių mechanizmų, skirtų ginčų sprendimui, sukūrimu; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl duomenų apsaugos direktyvos pritaikymo prie dabartinės skaitmeninės aplinkos; |
| --- | --- |

iii)

duomenų ir privatumo apsauga, ypač kai tai susiję su veiksmingų tarptautinių mechanizmų, skirtų ginčų sprendimui, sukūrimu; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl duomenų apsaugos direktyvos pritaikymo prie dabartinės skaitmeninės aplinkos;

| 22. | ragina valstybes nares, koordinuojant veiksmus su Komisija, užtikrinti interneto infrastruktūros apsaugą nuo pavojų ir incidentų, pasitelkiant suderintą ES požiūrį ir baigiant steigti nacionalines incidentų tyrimo grupes ir mechanizmus jų veiksmams koordinuoti; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares, koordinuojant veiksmus su Komisija, užtikrinti interneto infrastruktūros apsaugą nuo pavojų ir incidentų, pasitelkiant suderintą ES požiūrį ir baigiant steigti nacionalines incidentų tyrimo grupes ir mechanizmus jų veiksmams koordinuoti;

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant padidinti ES kibernetinės erdvės saugumą ir deramai dalyvauti tarptautiniu lygmeniu bendradarbiaujant šiuo klausimu ir pabrėžia, kad norint užtikrinti geresnį kibernetinių nusikaltimų jurisdikcijos ir nuotolinių išteklių paslaugų supratimą ir informuotumą šiais klausimais, reikia laikytis daugiašališkumu grindžiamo požiūrio, kurio pagrindą sudarytų vienodos sąlygos ir konkrečių įsipareigojimų bei atsakomybės sričių nustatymas kiekvienam suinteresuotajam subjektui; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant padidinti ES kibernetinės erdvės saugumą ir deramai dalyvauti tarptautiniu lygmeniu bendradarbiaujant šiuo klausimu ir pabrėžia, kad norint užtikrinti geresnį kibernetinių nusikaltimų jurisdikcijos ir nuotolinių išteklių paslaugų supratimą ir informuotumą šiais klausimais, reikia laikytis daugiašališkumu grindžiamo požiūrio, kurio pagrindą sudarytų vienodos sąlygos ir konkrečių įsipareigojimų bei atsakomybės sričių nustatymas kiekvienam suinteresuotajam subjektui;

| 24. | pabrėžia elektroninių paslaugų, ypač elektroninių parašų, saugumo svarbą, taip pat pažymi, kad reikia sukurti visos Europos masto viešojo rakto infrastruktūrą (angl. PKI), ir ragina Komisiją sukurti Europos tinkamumo patvirtinimo institucijų portalą, kad būtų galima užtikrinti tarpvalstybinį elektroninių parašų sąveikumą ir padidinti internetu sudarytų sandorių saugumą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia elektroninių paslaugų, ypač elektroninių parašų, saugumo svarbą, taip pat pažymi, kad reikia sukurti visos Europos masto viešojo rakto infrastruktūrą (angl. PKI), ir ragina Komisiją sukurti Europos tinkamumo patvirtinimo institucijų portalą, kad būtų galima užtikrinti tarpvalstybinį elektroninių parašų sąveikumą ir padidinti internetu sudarytų sandorių saugumą;

| 25. | ragina Komisiją pateikti aiškias gaires valstybėms narėms, kurios neratifikavo ir neįgyvendino Europos Tarybos konvencijos dėl kibernetinių nusikaltimų, kad visos valstybės narės būtų įtrauktos į bendrą kovą su kibernetiniais nusikaltimais ir brukalais, padidinti vartotojų pasitikėjimą ir užtikrinti, kad Europos Sąjungos kibernetinėje erdvėje nebūtų vykdomi jokie nusikaltimai ir pažeidimai; ragina visas valstybes nares ratifikuoti ir įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl kibernetinių nusikaltimų; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją pateikti aiškias gaires valstybėms narėms, kurios neratifikavo ir neįgyvendino Europos Tarybos konvencijos dėl kibernetinių nusikaltimų, kad visos valstybės narės būtų įtrauktos į bendrą kovą su kibernetiniais nusikaltimais ir brukalais, padidinti vartotojų pasitikėjimą ir užtikrinti, kad Europos Sąjungos kibernetinėje erdvėje nebūtų vykdomi jokie nusikaltimai ir pažeidimai; ragina visas valstybes nares ratifikuoti ir įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl kibernetinių nusikaltimų;

| 26. | ragina visas valstybes nares ratifikuoti ir įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl terorizmo prevencijos, kuri padėtų plėsti tarptautinio bendradarbiavimo pagrindą kovojant su interneto naudojimu terorizmo tikslais, kai organizuojami plataus masto išpuoliai ir naudojamos kompiuterinės sistemos, sukeliant grėsmę nacionaliniam saugumui, visuomenės saugai ar ekonominei gerovei; |
| --- | --- |

26.

ragina visas valstybes nares ratifikuoti ir įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl terorizmo prevencijos, kuri padėtų plėsti tarptautinio bendradarbiavimo pagrindą kovojant su interneto naudojimu terorizmo tikslais, kai organizuojami plataus masto išpuoliai ir naudojamos kompiuterinės sistemos, sukeliant grėsmę nacionaliniam saugumui, visuomenės saugai ar ekonominei gerovei;

| 27. | be to, rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms dirbti siekiant sustiprinti interneto saugumą ir stabilumą įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama padidinti tinklų ir sistemų įvairovę taikant konkurencijos teisę, ES standartus ir viešųjų pirkimų politiką, taip pat:






  i) | remiant Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos (angl. ICANN) darbą siekiant domenų vardų sistemos saugumo ir stabilumo, |
| --- | --- | --- |

27.

be to, rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms dirbti siekiant sustiprinti interneto saugumą ir stabilumą įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama padidinti tinklų ir sistemų įvairovę taikant konkurencijos teisę, ES standartus ir viešųjų pirkimų politiką, taip pat:

i)

remiant Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos (angl. ICANN) darbą siekiant domenų vardų sistemos saugumo ir stabilumo,

| ii) | remiant tarptautinių forumų, pavyzdžiui, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos, darbą siekiant patobulinti teisines sistemas ir nacionalinį koordinavimą; |
| --- | --- |

ii)

remiant tarptautinių forumų, pavyzdžiui, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos, darbą siekiant patobulinti teisines sistemas ir nacionalinį koordinavimą;

| 28. | pabrėžia, kad socialinių tinklų sėkmė kartu su interneto techninėmis (atminties ir duomenų apdorojimo) galimybėmis sukelia duomenų saugojimo ir archyvuotų duomenų panaudojimo problemas; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad šiuo metu nėra numatyta teisė, kad duomenys internete būtų panaikinti; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad socialinių tinklų sėkmė kartu su interneto techninėmis (atminties ir duomenų apdorojimo) galimybėmis sukelia duomenų saugojimo ir archyvuotų duomenų panaudojimo problemas; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad šiuo metu nėra numatyta teisė, kad duomenys internete būtų panaikinti;

| 29. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą vartotojų privatumo ir asmens duomenų rinkimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą vartotojų privatumo ir asmens duomenų rinkimo pusiausvyrą;

| 30. | apgailestauja dėl to, kad vis plačiau naudojant interneto tinklus dar nesukurta taisyklių, kurios vartotojams suteiktų galimybę tvarkyti asmeninius duomenis, kuriuos jie pateikia minėtuose tinkluose; |
| --- | --- |

30.

apgailestauja dėl to, kad vis plačiau naudojant interneto tinklus dar nesukurta taisyklių, kurios vartotojams suteiktų galimybę tvarkyti asmeninius duomenis, kuriuos jie pateikia minėtuose tinkluose;

| 31. | pažymi, kad skaidrus ir atsakingas interneto valdymas gali atlikti svarbų vaidmenį kontroliuojant, kaip paieškos sistemos tvarko informaciją visame pasaulyje; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad skaidrus ir atsakingas interneto valdymas gali atlikti svarbų vaidmenį kontroliuojant, kaip paieškos sistemos tvarko informaciją visame pasaulyje;

| 32. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą išplėsti 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 864/2007 dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės („Roma II“) (11) taikymo sritį ir į ją įtraukti duomenų apsaugos ir privatumo pažeidimus; ragina Tarybą leisti pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, kuris leistų veiksmingai vykdyti kompensacijas ES piliečiams, pažeidus jų teises, numatytas ES teisės aktuose dėl duomenų apsaugos ir privatumo; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą išplėsti 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 864/2007 dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės („Roma II“) (11) taikymo sritį ir į ją įtraukti duomenų apsaugos ir privatumo pažeidimus; ragina Tarybą leisti pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, kuris leistų veiksmingai vykdyti kompensacijas ES piliečiams, pažeidus jų teises, numatytas ES teisės aktuose dėl duomenų apsaugos ir privatumo;

| 33. | pritaria „projektuojant užtikrinamo privatumo“ principo skatinimui, kuriuo vadovaujantis privatumo ir duomenų apsaugos reikalavimai turėtų būti nustatyti kuo ankstesnėje naujų technologijų diegimo stadijoje, užtikrinant piliečiams saugią ir palankią aplinką; |
| --- | --- |

33.

pritaria „projektuojant užtikrinamo privatumo“ principo skatinimui, kuriuo vadovaujantis privatumo ir duomenų apsaugos reikalavimai turėtų būti nustatyti kuo ankstesnėje naujų technologijų diegimo stadijoje, užtikrinant piliečiams saugią ir palankią aplinką;

| 34. | pažymi, kad norint užtikrinti didesnį vartotojų pasitikėjimą naudojantis interneto informacija ar paslaugomis, tampa būtini interneto svetainių saugumo sertifikatai; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad norint užtikrinti didesnį vartotojų pasitikėjimą naudojantis interneto informacija ar paslaugomis, tampa būtini interneto svetainių saugumo sertifikatai;

| 35. | pabrėžia, kad ES institucijos, įstaigos ir valstybės narės turėtų koordinuoti savo požiūrį į interneto valdymą įvairiose tarptautinėse šioje srityje dirbančiose įstaigose, pavyzdžiui, Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijoje (angl. ICANN) bei jos patariamuosiuose organuose, įskaitant Valstybinį patariamąjį komitetą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad ES institucijos, įstaigos ir valstybės narės turėtų koordinuoti savo požiūrį į interneto valdymą įvairiose tarptautinėse šioje srityje dirbančiose įstaigose, pavyzdžiui, Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijoje (angl. ICANN) bei jos patariamuosiuose organuose, įskaitant Valstybinį patariamąjį komitetą;

| 36. | pabrėžia Europos tinklų ir informacinės apsaugos agentūros (angl. ENISA) svarbą kuriant bendrą Europos informacijos erdvę; atkreipia dėmesį, kad Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (angl. ENISA) gali vaidinti svarbų vaidmenį, ypač užkertant kelią tinklo ir informacijos saugumo problemoms, jas sprendžiant ir į jas reaguojant, ir pritaria būsimam Komisijos pasiūlymui dėl ENISA modernizavimo; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia Europos tinklų ir informacinės apsaugos agentūros (angl. ENISA) svarbą kuriant bendrą Europos informacijos erdvę; atkreipia dėmesį, kad Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (angl. ENISA) gali vaidinti svarbų vaidmenį, ypač užkertant kelią tinklo ir informacijos saugumo problemoms, jas sprendžiant ir į jas reaguojant, ir pritaria būsimam Komisijos pasiūlymui dėl ENISA modernizavimo;

| 37. | pabrėžia, kad reikia ir toliau didinti ENISA efektyvumą, ypač šiose srityse:






  — | tinklų atsparumo ir tinklų bei informacijos saugumo srities prioritetinių mokslinių tyrimų nustatymas Europos lygmeniu ir žinių apie pramonės poreikius teikimas potencialioms mokslinių tyrimų įstaigoms; |
| --- | --- | --- |

37.

pabrėžia, kad reikia ir toliau didinti ENISA efektyvumą, ypač šiose srityse:

—

tinklų atsparumo ir tinklų bei informacijos saugumo srities prioritetinių mokslinių tyrimų nustatymas Europos lygmeniu ir žinių apie pramonės poreikius teikimas potencialioms mokslinių tyrimų įstaigoms;

| — | sprendimus priimančių asmenų dėmesio atkreipimas į naująsias technologijas su saugumu susijusiose srityse; |
| --- | --- |

—

sprendimus priimančių asmenų dėmesio atkreipimas į naująsias technologijas su saugumu susijusiose srityse;

| — | forumų, skirtų dalytis informacija, kūrimas ir paramos valstybėms narėms teikimas; |
| --- | --- |

—

forumų, skirtų dalytis informacija, kūrimas ir paramos valstybėms narėms teikimas;

| 38. | pabrėžia, kad ENISA parama nukreiptas į valstybes nares, kurioms jos labiausiai reikia, ir rekomenduoja, kad ENISA ir toliau kurtų forumus, skirtus valstybėms narėms dalytis informacija su kitais; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad ENISA parama nukreiptas į valstybes nares, kurioms jos labiausiai reikia, ir rekomenduoja, kad ENISA ir toliau kurtų forumus, skirtus valstybėms narėms dalytis informacija su kitais;

| 39. | mano, kad Komisija privalo vaidinti pagrindinį vaidmenį inicijuojant ir koordinuojant visus aspektus, susijusius su organizacija ES viduje, siekiant užtikrinti nuoseklų ES požiūrį, įskaitant ir požiūrį į interneto valdymo forumą (angl. IGF); |
| --- | --- |

39.

mano, kad Komisija privalo vaidinti pagrindinį vaidmenį inicijuojant ir koordinuojant visus aspektus, susijusius su organizacija ES viduje, siekiant užtikrinti nuoseklų ES požiūrį, įskaitant ir požiūrį į interneto valdymo forumą (angl. IGF);

| 40. | siūlo Komisijai ugdyti gebėjimus, kad tarptautiniuose interneto valdymo forumuose ir interneto standartų organizacijose arba konsorciumuose būtų tikrai atstovaujama Europos pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

40.

siūlo Komisijai ugdyti gebėjimus, kad tarptautiniuose interneto valdymo forumuose ir interneto standartų organizacijose arba konsorciumuose būtų tikrai atstovaujama Europos pilietinei visuomenei;

| 41. | prašo Komisijos palengvinti nuoseklaus ir išsamaus ES požiūrio priėmimą interneto valdymo forume ir kituose pagrindiniuose interneto valdymo įrenginiuose, iš anksto prieš tokius renginius pateikiant ES pozicijos projektą Europos Parlamentui ir Tarybai, kad jie jį apsvarstytų; |
| --- | --- |

41.

prašo Komisijos palengvinti nuoseklaus ir išsamaus ES požiūrio priėmimą interneto valdymo forume ir kituose pagrindiniuose interneto valdymo įrenginiuose, iš anksto prieš tokius renginius pateikiant ES pozicijos projektą Europos Parlamentui ir Tarybai, kad jie jį apsvarstytų;

| 42. | pritaria interneto valdymo forumo modelio tęsimui ir plėtrai visuotiniu, regioniniu (įskaitant Europos dialogą interneto valdymo klausimais (EuroDIG)) ir nacionaliniu lygmenimis, išlaikant pagrindines jo, kaip neprivalomo daugiašalio proceso, savybes, kad jis ir toliau būtų atvira vieta dialogui vykdyti ir vyriausybėms, pilietinei visuomenei ir privačiajam sektoriui keistis gerąja patirtimi ir nauja dalyvaujamosios demokratijos forma; |
| --- | --- |

42.

pritaria interneto valdymo forumo modelio tęsimui ir plėtrai visuotiniu, regioniniu (įskaitant Europos dialogą interneto valdymo klausimais (EuroDIG)) ir nacionaliniu lygmenimis, išlaikant pagrindines jo, kaip neprivalomo daugiašalio proceso, savybes, kad jis ir toliau būtų atvira vieta dialogui vykdyti ir vyriausybėms, pilietinei visuomenei ir privačiajam sektoriui keistis gerąja patirtimi ir nauja dalyvaujamosios demokratijos forma;

| 43. | atsižvelgdamas į specifinį Azijos rinkos pobūdį, pabrėžia, kad į derybas dėl interneto valdymo svarbu įtraukti Azijos veikėjus; |
| --- | --- |

43.

atsižvelgdamas į specifinį Azijos rinkos pobūdį, pabrėžia, kad į derybas dėl interneto valdymo svarbu įtraukti Azijos veikėjus;

| 44. | pabrėžia, kad taip pat svarbu į valdymo modelio kūrimo procesą įtraukti galutinius vartotojus, didesnį dėmesį skiriant universitetų ir verslo pasaulio bendradarbiavimui vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad taip pat svarbu į valdymo modelio kūrimo procesą įtraukti galutinius vartotojus, didesnį dėmesį skiriant universitetų ir verslo pasaulio bendradarbiavimui vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis;

| 45. | rekomenduoja tobulinti interneto valdymo forumo veiklą šiais būdais:






  i) | aktyviau įtraukiant besivystančias šalis, atkreipiant dėmesį į jų dalyvavimui būtiną finansavimą, |
| --- | --- | --- |

45.

rekomenduoja tobulinti interneto valdymo forumo veiklą šiais būdais:

i)

aktyviau įtraukiant besivystančias šalis, atkreipiant dėmesį į jų dalyvavimui būtiną finansavimą,

| ii) | didinant matomumą žiniasklaidos priemonėse, |
| --- | --- |

ii)

didinant matomumą žiniasklaidos priemonėse,

| iii) | gerinant posėdžių organizavimą, pvz. mažinant tuo pat metu vykstančių posėdžių skaičių, sukuriant pastovų pagrindą, kuriuo būtų paskatintas visuotinis dalyvavimas ir didesnis daugiašališkumas, |
| --- | --- |

iii)

gerinant posėdžių organizavimą, pvz. mažinant tuo pat metu vykstančių posėdžių skaičių, sukuriant pastovų pagrindą, kuriuo būtų paskatintas visuotinis dalyvavimas ir didesnis daugiašališkumas,

| iv) | gerinant visuotinių, regioninių bei nacionalinių interneto valdymo forumų bendradarbiavimą ir koordinavimą ir |
| --- | --- |

iv)

gerinant visuotinių, regioninių bei nacionalinių interneto valdymo forumų bendradarbiavimą ir koordinavimą ir

| v) | stiprinant bendradarbiavimą tarp Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų, naudojantis visomis prieinamomis techninėmis priemonėmis, kaip antai vaizdo konferencijos ir parlamentų keitimosi informacija ES klausimais platforma (angl. IPEX); |
| --- | --- |

v)

stiprinant bendradarbiavimą tarp Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų, naudojantis visomis prieinamomis techninėmis priemonėmis, kaip antai vaizdo konferencijos ir parlamentų keitimosi informacija ES klausimais platforma (angl. IPEX);

| 46. | pritaria Komisijos bei Tarybai pirmininkaujančių Ispanijos ir Belgijos valstybių atliktam darbui, susijusiam su interneto valdymo forumo posėdžiu, kuris vyks Vilniuje 2010 m. rugsėjo mėnesį, ir ragina aktyviau dalyvauti Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

46.

pritaria Komisijos bei Tarybai pirmininkaujančių Ispanijos ir Belgijos valstybių atliktam darbui, susijusiam su interneto valdymo forumo posėdžiu, kuris vyks Vilniuje 2010 m. rugsėjo mėnesį, ir ragina aktyviau dalyvauti Europos Parlamentą;

| 47. | iš esmės pritaria palankiai Europos Komisijos pozicijai dėl esamo Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos (angl. ICANN) valdymo modelio, paremto privačiojo sektoriaus lyderyste; |
| --- | --- |

47.

iš esmės pritaria palankiai Europos Komisijos pozicijai dėl esamo Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos (angl. ICANN) valdymo modelio, paremto privačiojo sektoriaus lyderyste;

| 48. | pripažįsta, kad Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijai pavyko užtikrinti domeno vardų sistemos stabilumą; |
| --- | --- |

48.

pripažįsta, kad Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijai pavyko užtikrinti domeno vardų sistemos stabilumą;

| 49. | pritaria minčiau tęsti neseniai Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos pradėtą procesą, kurio tikslas – skirti kitų abėcėlių, nei lotyniškoji, rašmenimis parašytus domenų vardus; |
| --- | --- |

49.

pritaria minčiau tęsti neseniai Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos pradėtą procesą, kurio tikslas – skirti kitų abėcėlių, nei lotyniškoji, rašmenimis parašytus domenų vardus;

| 50. | ragina sukurti naują bendrą aukščiausiojo lygmens domeną, pvz., „.culture“ arba „.art“, skirtą kultūros organizacijoms, centrams, žiniasklaidai ir menininkams; |
| --- | --- |

50.

ragina sukurti naują bendrą aukščiausiojo lygmens domeną, pvz., „.culture“ arba „.art“, skirtą kultūros organizacijoms, centrams, žiniasklaidai ir menininkams;

| 51. | ragina užtikrinti didesnę domenų vardus registruojančių ir platinančių privačių bendrovių atskaitomybę, nes jos teikia paslaugą, nuo kurios visuomenė tapo labai priklausoma; šiuo požiūriu reikėtų nustatyti bendrus kriterijus, kuriais turėtų būti remiamasi siekiant padidinti skaidrumą ir užtikrinti, kad minėtosios įmonės prisiimtų vis didesnę atsakomybę. |
| --- | --- |

51.

ragina užtikrinti didesnę domenų vardus registruojančių ir platinančių privačių bendrovių atskaitomybę, nes jos teikia paslaugą, nuo kurios visuomenė tapo labai priklausoma; šiuo požiūriu reikėtų nustatyti bendrus kriterijus, kuriais turėtų būti remiamasi siekiant padidinti skaidrumą ir užtikrinti, kad minėtosios įmonės prisiimtų vis didesnę atsakomybę.

| 52. | ragina „.eu“ domeno vardų registrą EURid, siekiant visose valstybėse narėse išpopuliarinti „.eu“ domeną, atlikti plačią kampaniją žiniasklaidoje ir internete, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos kurti Europos interneto aplinką, grindžiamą Europos Sąjungos vertybėmis, jai būdingais bruožais ir politika; |
| --- | --- |

52.

ragina „.eu“ domeno vardų registrą EURid, siekiant visose valstybėse narėse išpopuliarinti „.eu“ domeną, atlikti plačią kampaniją žiniasklaidoje ir internete, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos kurti Europos interneto aplinką, grindžiamą Europos Sąjungos vertybėmis, jai būdingais bruožais ir politika;

| 53. | pabrėžia Valstybių patariamojo komiteto svarbą Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos sprendimų priėmimo procesuose ir rekomenduoja, kad Valstybių patariamojo komiteto efektyvumas būtų sustiprintas, be kita ko, įsteigiant sekretoriatą, kuris turėtų tinkamus paramos teikimo pajėgumus; ir mano, kad svarbu, jog kiekviena ES valstybė narė aktyviai dalyvautų šio komiteto darbe; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia Valstybių patariamojo komiteto svarbą Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos sprendimų priėmimo procesuose ir rekomenduoja, kad Valstybių patariamojo komiteto efektyvumas būtų sustiprintas, be kita ko, įsteigiant sekretoriatą, kuris turėtų tinkamus paramos teikimo pajėgumus; ir mano, kad svarbu, jog kiekviena ES valstybė narė aktyviai dalyvautų šio komiteto darbe;

| 54. | mano, kad Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos veiklą galima gerinti:






  i) | peržiūrint esamų ginčų sprendimo mechanizmų (Nepriklausoma vertinimo grupė ir ICANN ombudsmenas) rezultatus įvedant alternatyvų išorinį ginčų sprendimo mechanizmą, kuriuo suinteresuotosioms šalims būtų sudaroma galimybė veiksmingai, neutraliai, laiku ir protingomis išlaidomis persvarstyti Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos sprendimus, |
| --- | --- | --- |

54.

mano, kad Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos veiklą galima gerinti:

i)

peržiūrint esamų ginčų sprendimo mechanizmų (Nepriklausoma vertinimo grupė ir ICANN ombudsmenas) rezultatus įvedant alternatyvų išorinį ginčų sprendimo mechanizmą, kuriuo suinteresuotosioms šalims būtų sudaroma galimybė veiksmingai, neutraliai, laiku ir protingomis išlaidomis persvarstyti Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos sprendimus,

| ii) | įvedant diversifikuoto finansavimo struktūrą, ribojant finansavimą iš vieno vieneto ar sektoriaus, siekiant išvengti per didelės atskiro vieneto arba vienetų grupės įtakos Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos veiklai; |
| --- | --- |

ii)

įvedant diversifikuoto finansavimo struktūrą, ribojant finansavimą iš vieno vieneto ar sektoriaus, siekiant išvengti per didelės atskiro vieneto arba vienetų grupės įtakos Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos veiklai;

| iii) | Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijoje tinkamai atstovaujant visoms suinteresuotosioms šalims, |
| --- | --- |

iii)

Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijoje tinkamai atstovaujant visoms suinteresuotosioms šalims,

| iv) | užtikrinant, kad Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos valdyba ir aukščiausia administracija atstovautų plataus masto interesams bei įvairiems regionams; |
| --- | --- |

iv)

užtikrinant, kad Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos valdyba ir aukščiausia administracija atstovautų plataus masto interesams bei įvairiems regionams;

| v) | panaudojant pakankamą savo lėšų rezervo dalį pilietinės visuomenės (ypač iš besivystančių šalių) pilietinės visuomenės dalyvavimui interneto valdymo forumuose didinti; |
| --- | --- |

v)

panaudojant pakankamą savo lėšų rezervo dalį pilietinės visuomenės (ypač iš besivystančių šalių) pilietinės visuomenės dalyvavimui interneto valdymo forumuose didinti;

| 55. | pritaria Komisijos nuomonei, kad į Interneto numerių skyrimo tarnybos sprendimus turėtų būti įtraukti daugiašalę atskaitomybę užtikrinantys mechanizmai, ir patvirtina, kad ateityje nė viena vyriausybė neturėtų turėti dominuojančios įtakos Interneto numerių skyrimo tarnybai, o jos funkcijos palaipsniui turėtų tapti vis labiau tarptautinės, kad būtų galima pereiti prie daugiašalės stebėsenos; |
| --- | --- |

55.

pritaria Komisijos nuomonei, kad į Interneto numerių skyrimo tarnybos sprendimus turėtų būti įtraukti daugiašalę atskaitomybę užtikrinantys mechanizmai, ir patvirtina, kad ateityje nė viena vyriausybė neturėtų turėti dominuojančios įtakos Interneto numerių skyrimo tarnybai, o jos funkcijos palaipsniui turėtų tapti vis labiau tarptautinės, kad būtų galima pereiti prie daugiašalės stebėsenos;

| 56. | mano, kad 2009 m. „įsipareigojimų patvirtinimas“ gali sudaryti teigiamą pagrindą būsimai Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos plėtrai, kartu pabrėžiant, kad:






  i) | ES, visų pirma Komisijos pagalba, turėtų vaidinti aktyvų vaidmenį įgyvendinant sprendimus, taip pat pasitelkiant peržiūros grupes ir užtikrinant, kad tokių grupių nariai būtų nepriklausomi, nebūtų interesų konflikto ir būtų atstovaujama skirtingiems regionams, |
| --- | --- | --- |

56.

mano, kad 2009 m. „įsipareigojimų patvirtinimas“ gali sudaryti teigiamą pagrindą būsimai Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacijos plėtrai, kartu pabrėžiant, kad:

i)

ES, visų pirma Komisijos pagalba, turėtų vaidinti aktyvų vaidmenį įgyvendinant sprendimus, taip pat pasitelkiant peržiūros grupes ir užtikrinant, kad tokių grupių nariai būtų nepriklausomi, nebūtų interesų konflikto ir būtų atstovaujama skirtingiems regionams,

| ii) | po viešai pareikštų pastabų, Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacija turėtų įgyvendinti peržiūros grupių pateiktas rekomendacijas, o jei atsisako tai daryti – pateikti priežastis; |
| --- | --- |

ii)

po viešai pareikštų pastabų, Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacija turėtų įgyvendinti peržiūros grupių pateiktas rekomendacijas, o jei atsisako tai daryti – pateikti priežastis;

| 57. | prašo Komisijos pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai kasmetines ataskaitas už praėjusius metus apie su interneto valdymus susijusius įvykius, pirmą tokią ataskaitą pateikiant iki 2011 m. kovo mėnesio; |
| --- | --- |

57.

prašo Komisijos pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai kasmetines ataskaitas už praėjusius metus apie su interneto valdymus susijusius įvykius, pirmą tokią ataskaitą pateikiant iki 2011 m. kovo mėnesio;

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

58.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL C 104, 1999 4 14, p. 128.

(2)  OL C 343, 2001 12 5, p. 286.

(3)  OL C 27 E, 2002 1 31, p. 84.

(4)  OL C 133 E, 2006 6 8, p. 140.

(5)  OL C 286 E, 2006 11 23, p. 495.

(6)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 879.

(7)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 80.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0194.

(9)  OL L 337, 2009 12 18, p. 11.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0133.

(11)  OL L 199, 2007 7 31, p. 40.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/41

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisBendrijos inovacijų politika besikeičiančiame pasaulyje

P7_TA(2010)0209

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijos inovacijų politikos peržiūros besikeičiančiame pasaulyje (2009/2227(INI))

2011/C 236 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrijos inovacijų politikos peržiūra besikeičiančiame pasaulyje“ (COM(2009)0442),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pasirenkime ateičiai. Bendrosios didelio poveikio technologijų strategijos plėtotė ES“ (COM(2009)0512),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Naujoji universitetų modernizavimo partnerystė. ES forumas „UNIVERSITETŲ ir ĮMONIŲ dialogas“ “ (COM(2009)0158) ir į 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją (1) dėl universitetų ir įmonių dialogo,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadas „Siekiant konkurencingos, novatoriškos ir ekologiniu požiūriu veiksmingos Europos. Konkurencingumo tarybos pranešimas dėl Lisabonos darbotvarkės po 2010 m.“,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Plečiamos IRT ribos: Europos ateities ir kuriamų technologijų mokslinių tyrimų strategija“ (COM(2009)0184),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Smulkiojo verslo akto (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pramonės politikos laikotarpio vidurio peržiūros. Europos Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis (3),

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo (4),

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 22 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl kūrybingumo ir inovacijų skatinimo pasitelkiant švietimą ir mokymą (5),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl žinių taikymo praktikoje: įvairialypė Europos naujovių strategija (6),

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo: Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris (7),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (8),

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (9),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Bendrijos patento (COM(2000)0412),

atsižvelgdamas į Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemą (10),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Dėl veiksmingesnio MTTP mokesčių paskatų naudojimo“ (COM(2006)0728),

atsižvelgdamas į Europos Komisijos tarnybų dokumentą „Bendrijos 2005–2009 m. inovacijų politikos vertinimas“ (SEC(2009)1194),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos IKT mokslinių tyrimų bei plėtros ir naujovių diegimo strategija. Daugiau pastangų“ (COM(2009)0116),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7–0143/2010),

| A. | kadangi Komisija savo komunikate „Bendrijos inovacijų politikos peržiūra besikeičiančiame pasaulyje“ paskelbė persvarstytą inovacijų strategiją ir sudarė veiksmų planą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija savo komunikate „Bendrijos inovacijų politikos peržiūra besikeičiančiame pasaulyje“ paskelbė persvarstytą inovacijų strategiją ir sudarė veiksmų planą,

| B. | kadangi ši būsima inovacijų strategija turi būti glaudžiai susijusi su 2020 m. ES strategija, |
| --- | --- |

B.

kadangi ši būsima inovacijų strategija turi būti glaudžiai susijusi su 2020 m. ES strategija,

| C. | kadangi Komisija savo komunikate „Plečiamos IRT ribos. Europos ateities ir kuriamų technologijų mokslinių tyrimų strategija“ paskelbė apie naują ateities ir besiformuojančių technologijų mokslinių tyrimų strategiją ir ėmėsi pavyzdinių iniciatyvų, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija savo komunikate „Plečiamos IRT ribos. Europos ateities ir kuriamų technologijų mokslinių tyrimų strategija“ paskelbė apie naują ateities ir besiformuojančių technologijų mokslinių tyrimų strategiją ir ėmėsi pavyzdinių iniciatyvų,

| D. | kadangi kuriant Europos inovacijų politiką, būtina atsižvelgti į visus tris žinių trikampio – mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo – aspektus, |
| --- | --- |

D.

kadangi kuriant Europos inovacijų politiką, būtina atsižvelgti į visus tris žinių trikampio – mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo – aspektus,

| E. | kadangi įmonių gebėjimas diegti inovacijas labai priklauso nuo galimybės gauti pakankamą finansavimą ir kadangi dėl dabartinės ekonomikos krizės atsirado kreditų krizė, todėl įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), inovacijų diegimo pajėgumai gali drastiškai sumažėti, |
| --- | --- |

E.

kadangi įmonių gebėjimas diegti inovacijas labai priklauso nuo galimybės gauti pakankamą finansavimą ir kadangi dėl dabartinės ekonomikos krizės atsirado kreditų krizė, todėl įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), inovacijų diegimo pajėgumai gali drastiškai sumažėti,

| F. | kadangi inovacijos yra svarbiausia sudėtinė dalis siekiant sėkmingai išspręsti aktualias didžiules visuomenės ir aplinkosaugos problemas ir įgyvendinti ES strateginius politinius tikslus, pavyzdžiui, verslo, konkurencingumo, klimato kaitos, užimtumo, demografinių pokyčių ir įtrauktimi grindžiamos visuomenės tikslus, |
| --- | --- |

F.

kadangi inovacijos yra svarbiausia sudėtinė dalis siekiant sėkmingai išspręsti aktualias didžiules visuomenės ir aplinkosaugos problemas ir įgyvendinti ES strateginius politinius tikslus, pavyzdžiui, verslo, konkurencingumo, klimato kaitos, užimtumo, demografinių pokyčių ir įtrauktimi grindžiamos visuomenės tikslus,

| G. | kadangi iki 2020 m. Europos Sąjunga nepasieks savo energijos ir klimato tikslų, o ypač savo tikslo iki 2020 m. 20 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir pasiekti, kad iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminama energija sudarytų mažiausiai 20 proc. visos ES suvartojamos energijos, negreitinant švarių, ilgalaikių ir veiksmingų energetikos technologijų vystymo ir plataus naudojimo; kadangi būsimoji inovacijų strategija turėtų visiškai apimti šį aspektą, |
| --- | --- |

G.

kadangi iki 2020 m. Europos Sąjunga nepasieks savo energijos ir klimato tikslų, o ypač savo tikslo iki 2020 m. 20 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir pasiekti, kad iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminama energija sudarytų mažiausiai 20 proc. visos ES suvartojamos energijos, negreitinant švarių, ilgalaikių ir veiksmingų energetikos technologijų vystymo ir plataus naudojimo; kadangi būsimoji inovacijų strategija turėtų visiškai apimti šį aspektą,

| H. | kadangi ateities ir besiformuojančių technologijų (pvz., kvantinės technologijos, informacinės ir ryšių technologijos, grindžiamos biologija ir nanotechnologijomis) moksliniai tyrimai skleidžia naujoves savo poveikiu ilgalaikiam konkurencingumui, ir kadangi tai sukuria visai naujas ekonominės veiklos sritis, skatina naujas pramonės sritis ir aukštųjų technologijų MVĮ, |
| --- | --- |

H.

kadangi ateities ir besiformuojančių technologijų (pvz., kvantinės technologijos, informacinės ir ryšių technologijos, grindžiamos biologija ir nanotechnologijomis) moksliniai tyrimai skleidžia naujoves savo poveikiu ilgalaikiam konkurencingumui, ir kadangi tai sukuria visai naujas ekonominės veiklos sritis, skatina naujas pramonės sritis ir aukštųjų technologijų MVĮ,

| I. | kadangi skatinti ir plėtoti ilgalaikes technologijas būtina ne tik norint pasiekti ES klimato ir energijos tikslų, bet ir dėl to, kad tai bus labai naudinga ES kuriant naujas darbo vietas ir skatinant ekonomikos augimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi skatinti ir plėtoti ilgalaikes technologijas būtina ne tik norint pasiekti ES klimato ir energijos tikslų, bet ir dėl to, kad tai bus labai naudinga ES kuriant naujas darbo vietas ir skatinant ekonomikos augimą,

| J. | kadangi netolygus ribotų išteklių paskirstymas gali kelti kliūčių inovacijų diegimui; kadangi ES žaliavų politika turėtų spręsti pagrindines problemas, atsižvelgiant į tai, kad būtų užtikrinta vienodos prieigos galimybės, |
| --- | --- |

J.

kadangi netolygus ribotų išteklių paskirstymas gali kelti kliūčių inovacijų diegimui; kadangi ES žaliavų politika turėtų spręsti pagrindines problemas, atsižvelgiant į tai, kad būtų užtikrinta vienodos prieigos galimybės,

| K. | kadangi mažėjant ištekliams ilgalaikių ir energetiniu požiūriu taupių technologijų skatinimas didina ES energijos tiekimo saugumą, |
| --- | --- |

K.

kadangi mažėjant ištekliams ilgalaikių ir energetiniu požiūriu taupių technologijų skatinimas didina ES energijos tiekimo saugumą,

| L. | kadangi demografiniai pokyčiai yra viena iš svarbiausių ateities problemų, kurią sprendžiant reikia ieškoti naujų technologinių galimybių, |
| --- | --- |

L.

kadangi demografiniai pokyčiai yra viena iš svarbiausių ateities problemų, kurią sprendžiant reikia ieškoti naujų technologinių galimybių,

| M. | kadangi ES turi sukoncentruoti savo jėgas ir „sustiprinti savo stipriąją pusę“ tose pramonės srityse, kuriose ji užima gerą konkurencinę padėtį, ir užtikrinti visiems vienodas galimybes, |
| --- | --- |

M.

kadangi ES turi sukoncentruoti savo jėgas ir „sustiprinti savo stipriąją pusę“ tose pramonės srityse, kuriose ji užima gerą konkurencinę padėtį, ir užtikrinti visiems vienodas galimybes,

Plati inovacijų koncepcija

| 1. | mano, kad yra galimybių labiau susieti mokslinius tyrimus ir inovacijas Europoje; ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti integruotą požiūrį į mokslą ir inovacijas; |
| --- | --- |

1.

mano, kad yra galimybių labiau susieti mokslinius tyrimus ir inovacijas Europoje; ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti integruotą požiūrį į mokslą ir inovacijas;

| 2. | primena ES Komisijai, kad būsimoji ES inovacijų politika turi būti plataus masto ir iš esmės apimti visas inovacijų formas – ne tik technologines naujoves (produktų ir procesų inovacijas), bet ir administracines, organizacines ir socialines bei su darbu susijusias naujoves, įskaitant naujus inovacinius verslo modelius bei paslaugų inovacijas, atsižvelgiant į kitus du žinių trikampio aspektus (mokslinius tyrimus ir švietimą); |
| --- | --- |

2.

primena ES Komisijai, kad būsimoji ES inovacijų politika turi būti plataus masto ir iš esmės apimti visas inovacijų formas – ne tik technologines naujoves (produktų ir procesų inovacijas), bet ir administracines, organizacines ir socialines bei su darbu susijusias naujoves, įskaitant naujus inovacinius verslo modelius bei paslaugų inovacijas, atsižvelgiant į kitus du žinių trikampio aspektus (mokslinius tyrimus ir švietimą);

| 3. | pabrėžia, kad inovacija pirmiausia yra naujovė, atitinkanti vartotojų ir rinkos poreikius; todėl ragina Komisiją užtikrinti didesnį vartotojų poreikių, kurie yra varomoji inovacijų jėga, viršenybės pripažinimą; pabrėžia, kad, siekiant užkirsti kelią naujų formų socialinės nelygybės atsiradimui, ateityje inovacijas reikėtų vertinti ne tik pagal jų ekonominę ir ekologinę naudą, bet ir pagal jų socialinę pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad inovacija pirmiausia yra naujovė, atitinkanti vartotojų ir rinkos poreikius; todėl ragina Komisiją užtikrinti didesnį vartotojų poreikių, kurie yra varomoji inovacijų jėga, viršenybės pripažinimą; pabrėžia, kad, siekiant užkirsti kelią naujų formų socialinės nelygybės atsiradimui, ateityje inovacijas reikėtų vertinti ne tik pagal jų ekonominę ir ekologinę naudą, bet ir pagal jų socialinę pridėtinę vertę;

| 4. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti veiksmingą konkurencingos vidaus rinkos veikimą, pagrįstą prekybos kliūčių pašalinimu, aukštu vartotojų apsaugos lygiu ir socialine sanglauda, būtina remti verslininkus, kurie yra inovacijų diegimo Europoje skatintojai; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad, norint užtikrinti veiksmingą konkurencingos vidaus rinkos veikimą, pagrįstą prekybos kliūčių pašalinimu, aukštu vartotojų apsaugos lygiu ir socialine sanglauda, būtina remti verslininkus, kurie yra inovacijų diegimo Europoje skatintojai;

| 5. | ragina Komisiją nustatyti plataus užmojo inovacijų gaires, kuriomis dėmesys būtų telkiamas į didžiules visuomenės problemas ir kuriomis būtų nutrauktas dabartinis atskirų Europos iniciatyvų plėtojimas; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją nustatyti plataus užmojo inovacijų gaires, kuriomis dėmesys būtų telkiamas į didžiules visuomenės problemas ir kuriomis būtų nutrauktas dabartinis atskirų Europos iniciatyvų plėtojimas;

| 6. | ryžtingai pritaria ES Komisijos teiginiui, kad didelio poveikio technologijos ir pažangių ateities ir besiformuojančių technologijų tyrimai yra būtina sąlyga norint tvariai stiprinti ES konkurencingumą pasaulyje; prisideda prie valstybėms narėms skirto Komisijos raginimo priimti bendrą poziciją, kad diegti didelio poveikio technologijas Europos Sąjungoje yra labai svarbu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad i) didelio poveikio technologijos, pavyzdžiui, mikroelektronika, nanoelektronika, fotonika, biotechnologija ir nanotechnologija, ii) naujosios gamybinės medžiagos ir iii) naujosios ir ateities technologijos, gali sudaryti didelį inovacijų potencialą ir prisidėti pereinant prie žiniomis pagrįstos mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios ekonomikos; |
| --- | --- |

6.

ryžtingai pritaria ES Komisijos teiginiui, kad didelio poveikio technologijos ir pažangių ateities ir besiformuojančių technologijų tyrimai yra būtina sąlyga norint tvariai stiprinti ES konkurencingumą pasaulyje; prisideda prie valstybėms narėms skirto Komisijos raginimo priimti bendrą poziciją, kad diegti didelio poveikio technologijas Europos Sąjungoje yra labai svarbu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad i) didelio poveikio technologijos, pavyzdžiui, mikroelektronika, nanoelektronika, fotonika, biotechnologija ir nanotechnologija, ii) naujosios gamybinės medžiagos ir iii) naujosios ir ateities technologijos, gali sudaryti didelį inovacijų potencialą ir prisidėti pereinant prie žiniomis pagrįstos mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios ekonomikos;

| 7. | pabrėžia, kad inovacijos pirmiausia turi būti skiriamos žmonėms ir palankiai vertina pastangas paspartinti universitetų ir verslo pasaulio dialogą, kuris iš esmės padeda skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas bei veiksmingiau naudoti privačiojo sektoriaus universitetuose perduotas žinias, ir pagerinti akademinę kurso mokymo medžiagą pagal šiandienos socialinius ir verslo reikalavimus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad inovacijos pirmiausia turi būti skiriamos žmonėms ir palankiai vertina pastangas paspartinti universitetų ir verslo pasaulio dialogą, kuris iš esmės padeda skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas bei veiksmingiau naudoti privačiojo sektoriaus universitetuose perduotas žinias, ir pagerinti akademinę kurso mokymo medžiagą pagal šiandienos socialinius ir verslo reikalavimus;

| 8. | primena, kad nustatant dabartines didelio poveikio technologijas ir naujas bei ateities technologijas reikia bendradarbiauti su ūkio subjektais, įskaitant MVĮ, vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, be to, reikia atsižvelgti į regioninius ekonominius ir politinius tikslus; ir ragina ES užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į pasiūlytos Aukšto lygio ekspertų grupės indėlį remiant su šiomis technologijomis susijusių konkrečių trumpalaikių, vidutinės trukmės ir ilgalaikių priemonių nustatymą, patvirtinimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

8.

primena, kad nustatant dabartines didelio poveikio technologijas ir naujas bei ateities technologijas reikia bendradarbiauti su ūkio subjektais, įskaitant MVĮ, vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, be to, reikia atsižvelgti į regioninius ekonominius ir politinius tikslus; ir ragina ES užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į pasiūlytos Aukšto lygio ekspertų grupės indėlį remiant su šiomis technologijomis susijusių konkrečių trumpalaikių, vidutinės trukmės ir ilgalaikių priemonių nustatymą, patvirtinimą ir įgyvendinimą;

| 9. | džiaugiasi šiomis inovacijų politikos priemonėmis, papildančiomis įvairias sritis apimančias nacionalines valstybių narių ir Bendrijos pramonės politikos strategijas, ir primygtinai ragina ES Komisiją tęsti pradėtus veiksmus; |
| --- | --- |

9.

džiaugiasi šiomis inovacijų politikos priemonėmis, papildančiomis įvairias sritis apimančias nacionalines valstybių narių ir Bendrijos pramonės politikos strategijas, ir primygtinai ragina ES Komisiją tęsti pradėtus veiksmus;

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares suderinti naujos kartos skaitmeninių tinklų ir pažangiųjų elektros tinklų diegimą ir inovacijas siekiant visiškai išnaudoti jų teikiamą naudą; pabrėžia, kad tam būtina numatyti pakankamą finansavimą, įskaitant finansavimą iš struktūrinių fondų; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir valstybes nares suderinti naujos kartos skaitmeninių tinklų ir pažangiųjų elektros tinklų diegimą ir inovacijas siekiant visiškai išnaudoti jų teikiamą naudą; pabrėžia, kad tam būtina numatyti pakankamą finansavimą, įskaitant finansavimą iš struktūrinių fondų;

| 11. | pabrėžia, kad investicijos į itin greitus interneto tinklus ir didesnę plačiajuostę skverbtį yra pagrindinės didesnės ir veiksmingesnės inovacijų srities laimėjimų sklaidos, taigi ir ES regionų inovacijų skirtumų mažinimo, priežastys; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad investicijos į itin greitus interneto tinklus ir didesnę plačiajuostę skverbtį yra pagrindinės didesnės ir veiksmingesnės inovacijų srities laimėjimų sklaidos, taigi ir ES regionų inovacijų skirtumų mažinimo, priežastys;

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti politikos konvergenciją inovacijų srityje, siekiant sumažinti valstybių narių skirtumus; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti politikos konvergenciją inovacijų srityje, siekiant sumažinti valstybių narių skirtumus;

| 13. | patvirtina, kad Komisija šiuo metu rengia „Europos inovacijų aktą“ siekdama sukurti nuoseklesnę inovacijų strategiją; |
| --- | --- |

13.

patvirtina, kad Komisija šiuo metu rengia „Europos inovacijų aktą“ siekdama sukurti nuoseklesnę inovacijų strategiją;

| 14. | pabrėžia ekologiškų inovacijų ir ekologiškų įmonių svarbą, kurios gali būti esminės susiejant inovacijų politiką su svarbiausiais ES sektoriais ir dėl kurių Europos ekonomika turi didelių lyginamųjų pranašumų; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia ekologiškų inovacijų ir ekologiškų įmonių svarbą, kurios gali būti esminės susiejant inovacijų politiką su svarbiausiais ES sektoriais ir dėl kurių Europos ekonomika turi didelių lyginamųjų pranašumų;

| 15. | pabrėžia, kad ekologinių inovacijų vaidmuo yra svarbus, pirmiausia siekiant didinti išteklių veiksmingumą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad ekologinių inovacijų vaidmuo yra svarbus, pirmiausia siekiant didinti išteklių veiksmingumą;

| 16. | pabrėžia, kad inovacijų diegimo grupės atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant būsimą ES inovacijų politiką ir pabrėžia galimybes, pirmiausia tas, kurias teikia žinių grupės; pritaria specialių inovacijų ir įmonių zonų kūrimui prie universitetų, mokslinių tyrimų institutų ir mokslo bei technologijų parkų; ragina apsvarstyti galimybes kurti bendrą supaprastintą naujųjų inovacijų zonų finansavimo ir veikimo sistemą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad inovacijų diegimo grupės atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant būsimą ES inovacijų politiką ir pabrėžia galimybes, pirmiausia tas, kurias teikia žinių grupės; pritaria specialių inovacijų ir įmonių zonų kūrimui prie universitetų, mokslinių tyrimų institutų ir mokslo bei technologijų parkų; ragina apsvarstyti galimybes kurti bendrą supaprastintą naujųjų inovacijų zonų finansavimo ir veikimo sistemą;

| 17. | pabrėžia, kad reikia toliau plėsti ES, valstybių narių ir regionų sutelktomis pastangomis sukurtas grupės, kad pastarosios išsaugotų savo iš dalies vyraujančią padėtį pasaulyje ir toliau ją stiprintų; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad reikia toliau plėsti ES, valstybių narių ir regionų sutelktomis pastangomis sukurtas grupės, kad pastarosios išsaugotų savo iš dalies vyraujančią padėtį pasaulyje ir toliau ją stiprintų;

| 18. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad bet kokios grupių politinės veiklos pagrindas turėtų būti sudarytas atsižvelgiant į įmonių, įskaitant MVĮ ir ypač inovacijas diegiančias MVĮ, poreikius, atsižvelgiant į tai, kad inovacijos atlieka pagrindinį vaidmenį įmonės klestėjimui; |
| --- | --- |

18.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad bet kokios grupių politinės veiklos pagrindas turėtų būti sudarytas atsižvelgiant į įmonių, įskaitant MVĮ ir ypač inovacijas diegiančias MVĮ, poreikius, atsižvelgiant į tai, kad inovacijos atlieka pagrindinį vaidmenį įmonės klestėjimui;

| 19. | ragina atitinkamus valstybių narių ir Bendrijos veikėjus pagerinti pagrindines grupių tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygas; |
| --- | --- |

19.

ragina atitinkamus valstybių narių ir Bendrijos veikėjus pagerinti pagrindines grupių tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygas;

| 20. | pabrėžia, kad MVĮ atlieka pagrindinį partnerio vertės grandinėse ir savarankiško inovacinių produktų teikėjo vaidmenį; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad MVĮ atlieka pagrindinį partnerio vertės grandinėse ir savarankiško inovacinių produktų teikėjo vaidmenį;

Inovacijoms skirtų ES lėšų didinimas ir koncentracija

| 21. | ragina Europą atidžiau pažvelgti į finansavimo inovacijas ir užkirsti kelią dabartiniam fragmentiškumui ir trumparegiškumui; mano, kad pakankamas finansavimas yra neatsiejama inovacijų plėtros dalis, todėl iš ES biudžeto inovacijoms reikėtų skirti daug daugiau lėšų; ragina į tai atsižvelgti atliekant būsimą dabartinės finansinės programos peržiūrą bei planuojant 2014–2020 m. finansinę programą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikėtų persvarstyti taisykles, kuriose nustatomi mokslinių tyrimų ir plėtros finansavimo, susijusio su ikigamybiniais ir (arba) eksperimentiniais moksliniais tyrimais ir plėtra, skyrimo kriterijai; ragina valstybes nares didinti savo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimą siekiant įgyvendinti 2002 m. Barselonoje nustatytą tikslą – iki 2010 m. moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai išleisti 3 proc. BVP; pabrėžia mokslinių tyrimų ir naujovių finansavimo svarbą ekonomikos krizės laikais, nes tai ilgos trukmės laikotarpiu skatins kurti darbo vietas; pabrėžia poreikį inovacijoms skirti didesnę mokslinių tyrimų ir plėtros programų dalį; |
| --- | --- |

21.

ragina Europą atidžiau pažvelgti į finansavimo inovacijas ir užkirsti kelią dabartiniam fragmentiškumui ir trumparegiškumui; mano, kad pakankamas finansavimas yra neatsiejama inovacijų plėtros dalis, todėl iš ES biudžeto inovacijoms reikėtų skirti daug daugiau lėšų; ragina į tai atsižvelgti atliekant būsimą dabartinės finansinės programos peržiūrą bei planuojant 2014–2020 m. finansinę programą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikėtų persvarstyti taisykles, kuriose nustatomi mokslinių tyrimų ir plėtros finansavimo, susijusio su ikigamybiniais ir (arba) eksperimentiniais moksliniais tyrimais ir plėtra, skyrimo kriterijai; ragina valstybes nares didinti savo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimą siekiant įgyvendinti 2002 m. Barselonoje nustatytą tikslą – iki 2010 m. moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai išleisti 3 proc. BVP; pabrėžia mokslinių tyrimų ir naujovių finansavimo svarbą ekonomikos krizės laikais, nes tai ilgos trukmės laikotarpiu skatins kurti darbo vietas; pabrėžia poreikį inovacijoms skirti didesnę mokslinių tyrimų ir plėtros programų dalį;

| 22. | laikosi nuomonės, kad pagrindinė ES išlaidų moksliniams tyrimams ir inovacijoms dalis turi skirta siekiant tokių tikslų, kaip paskatų komerciniam mokslinių tyrimų rezultatų taikymas ir su finansavimo šaltiniais ir galimybėmis susijusios išsamios informacijos naudojimas; pabrėžia, kaip svarbu išlaikyti skaidrumą ir lygias galimybes pasinaudoti lėšomis skelbiant atvirus kvietimus teikti mokslinių tyrimų pasiūlymus; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti struktūrinius fondus skatinant plataus masto inovacijas; pabrėžia, kad būtina kurti socialinių naujovių finansavimo sistemą, didesnį dėmesį skiriant socialinei naudai; |
| --- | --- |

22.

laikosi nuomonės, kad pagrindinė ES išlaidų moksliniams tyrimams ir inovacijoms dalis turi skirta siekiant tokių tikslų, kaip paskatų komerciniam mokslinių tyrimų rezultatų taikymas ir su finansavimo šaltiniais ir galimybėmis susijusios išsamios informacijos naudojimas; pabrėžia, kaip svarbu išlaikyti skaidrumą ir lygias galimybes pasinaudoti lėšomis skelbiant atvirus kvietimus teikti mokslinių tyrimų pasiūlymus; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti struktūrinius fondus skatinant plataus masto inovacijas; pabrėžia, kad būtina kurti socialinių naujovių finansavimo sistemą, didesnį dėmesį skiriant socialinei naudai;

| 23. | pabrėžia, kad taip pat svarbu ne tik surinkti lėšų, bet ir pasiekti kritinę masę; šiuo tikslu rekomenduoja vykdyti viešuosius pirkimus ir ypač pabrėžia, kad, siekiant sukurti Europos pridėtinę vertę, lėšos turėtų būti skirtos toms sritims, kuriose vadinamojo sverto poveikis yra didžiausias, pavyzdžiui, didelio poveikio technologijoms ir pavyzdinėms pažangių ateities technologijų iniciatyvoms; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę pasinaudoti mokslinių tyrimų ir naujovių bendrųjų programų ir struktūrinių fondų sinergija; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad įvairios Septintosios bendrosios programos (7 BP), Konkurencingumo ir inovacijų programos (KIP) ir Struktūrinių fondų lėšas valdančios institucijos turi būti informuotos apie tai, kokias galimybes teikia visos šios priemonės; apgailestauja, kad esamų finansavimo sinergijų galimybės vis dar nėra gerai žinomos; ragina regionus ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti keitimąsi informacija šiuo klausimu; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad taip pat svarbu ne tik surinkti lėšų, bet ir pasiekti kritinę masę; šiuo tikslu rekomenduoja vykdyti viešuosius pirkimus ir ypač pabrėžia, kad, siekiant sukurti Europos pridėtinę vertę, lėšos turėtų būti skirtos toms sritims, kuriose vadinamojo sverto poveikis yra didžiausias, pavyzdžiui, didelio poveikio technologijoms ir pavyzdinėms pažangių ateities technologijų iniciatyvoms; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę pasinaudoti mokslinių tyrimų ir naujovių bendrųjų programų ir struktūrinių fondų sinergija; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad įvairios Septintosios bendrosios programos (7 BP), Konkurencingumo ir inovacijų programos (KIP) ir Struktūrinių fondų lėšas valdančios institucijos turi būti informuotos apie tai, kokias galimybes teikia visos šios priemonės; apgailestauja, kad esamų finansavimo sinergijų galimybės vis dar nėra gerai žinomos; ragina regionus ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti keitimąsi informacija šiuo klausimu;

| 24. | džiaugiasi, kad buvo sukurtas Europos inovacijų ir technologijų institutas (EIT), įsteigtas siekiant skatinti pasaulinio masto naujoves ir jas įgyvendinti, bendram tikslui pasitelkiant aukštąjį mokslą, mokslinius tyrimus ir verslą; pabrėžia, kad EIT gali labai prisidėti teikdamas paskatas inovacijų programoms ir atlikdamas šiuo atžvilgiu jam tenkantį svarbų vaidmenį; ragina Europos Komisiją suformuoti tokį EIT biudžetą, kad jame sukauptos finansinės lėšos, papildytos lėšomis iš kitų šaltinių, leistų pasiekti kritinę masę, kurios reikia norint spręsti ir visapusiškai ištirti pagrindines problemas, su kuriomis susidurs ES visuomenė; |
| --- | --- |

24.

džiaugiasi, kad buvo sukurtas Europos inovacijų ir technologijų institutas (EIT), įsteigtas siekiant skatinti pasaulinio masto naujoves ir jas įgyvendinti, bendram tikslui pasitelkiant aukštąjį mokslą, mokslinius tyrimus ir verslą; pabrėžia, kad EIT gali labai prisidėti teikdamas paskatas inovacijų programoms ir atlikdamas šiuo atžvilgiu jam tenkantį svarbų vaidmenį; ragina Europos Komisiją suformuoti tokį EIT biudžetą, kad jame sukauptos finansinės lėšos, papildytos lėšomis iš kitų šaltinių, leistų pasiekti kritinę masę, kurios reikia norint spręsti ir visapusiškai ištirti pagrindines problemas, su kuriomis susidurs ES visuomenė;

| 25. | pabrėžia poreikį parengti gaires, siekiant užtikrinti konkurencingą lėšų paskirstymą bei greitą jų panaudojimą ir įdiegti suteikimo sistemą, skirtą projektams, kurie turi didelį tiesioginį poveikį ekonomikai, įgyvendinti; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia poreikį parengti gaires, siekiant užtikrinti konkurencingą lėšų paskirstymą bei greitą jų panaudojimą ir įdiegti suteikimo sistemą, skirtą projektams, kurie turi didelį tiesioginį poveikį ekonomikai, įgyvendinti;

| 26. | pabrėžia, kad Europa turėtų būti itin pažangi interneto technologijų ir mažai anglies dioksido išskiriančių informacinių ir ryšių technologijų (IRT) vystymo srityje; siūlo kitoje finansinėje programoje ES IRT tyrimams numatyti dvigubai daugiau lėšų; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad Europa turėtų būti itin pažangi interneto technologijų ir mažai anglies dioksido išskiriančių informacinių ir ryšių technologijų (IRT) vystymo srityje; siūlo kitoje finansinėje programoje ES IRT tyrimams numatyti dvigubai daugiau lėšų;

Programų valdymo struktūros gerinimas

| 27. | pabrėžia, kad inovacijų politika turėtų būti derinama su kitų sričių ES ir nacionaline politika (įskaitant pramonės, aplinkos apsaugos ir vartotojų politiką), atsižvelgiant į tai, kad nustatyti požiūriai turėtų būti pakankamai lankstūs, kad juos būtų galima suderinti su įvairiomis nacionalinėmis ir regioninėmis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad inovacijų politika turėtų būti derinama su kitų sričių ES ir nacionaline politika (įskaitant pramonės, aplinkos apsaugos ir vartotojų politiką), atsižvelgiant į tai, kad nustatyti požiūriai turėtų būti pakankamai lankstūs, kad juos būtų galima suderinti su įvairiomis nacionalinėmis ir regioninėmis aplinkybėmis;

| 28. | apgailestauja, kad pastangos supaprastinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų priemones nebuvo sėkmingos ir kad procedūros vis dar yra per daug sudėtingos ir užima daug laiko, o tai yra ypač didelė kliūtis MVĮ dalyvavimui šiose programose; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja, kad pastangos supaprastinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų priemones nebuvo sėkmingos ir kad procedūros vis dar yra per daug sudėtingos ir užima daug laiko, o tai yra ypač didelė kliūtis MVĮ dalyvavimui šiose programose;

| 29. | mano, kad siekiant parankumo ir skaidrumo, reikėtų užkirsti kelią paramos programų dubliavimuisi, atsirandančiam dėl nepakankamo įvairių lygmenų veiksmų koordinavimo; ragina ES Komisiją ištirti, ar ateityje ES paramos MVĮ priemones galėtų tvarkyti vienas generalinis direktoratas, pavyzdžiui, Įmonių ir pramonės generalinis direktoratas; mano, kad taip būtų lengviau planuoti šias priemones, o galimi pagalbos gavėjai turėtų vieną informacinį punktą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad siekiant parankumo ir skaidrumo, reikėtų užkirsti kelią paramos programų dubliavimuisi, atsirandančiam dėl nepakankamo įvairių lygmenų veiksmų koordinavimo; ragina ES Komisiją ištirti, ar ateityje ES paramos MVĮ priemones galėtų tvarkyti vienas generalinis direktoratas, pavyzdžiui, Įmonių ir pramonės generalinis direktoratas; mano, kad taip būtų lengviau planuoti šias priemones, o galimi pagalbos gavėjai turėtų vieną informacinį punktą;

| 30. | ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal ES reglamentavimo sistemą būtų remiamos inovacijos, o ne daromos kliūtys pokyčiams ir kad vyktų veiksmingas susijusių vidaus tarnybų ir generalinių direktoratų bendradarbiavimas, padedant atitinkamoms struktūroms, pvz., numatytai darbo grupei, kad nuosekliai bei išsamiai svarstytų inovacijų klausimus; primygtinai tvirtina, kad tai skatintų mažiau suskaidytų ES priemonių inovacijų politikos srityje kūrimą; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal ES reglamentavimo sistemą būtų remiamos inovacijos, o ne daromos kliūtys pokyčiams ir kad vyktų veiksmingas susijusių vidaus tarnybų ir generalinių direktoratų bendradarbiavimas, padedant atitinkamoms struktūroms, pvz., numatytai darbo grupei, kad nuosekliai bei išsamiai svarstytų inovacijų klausimus; primygtinai tvirtina, kad tai skatintų mažiau suskaidytų ES priemonių inovacijų politikos srityje kūrimą;

| 31. | taip pat ragina valstybes nares veiksmingai koordinuoti atsakingų nacionalinių institucijų iniciatyvas; |
| --- | --- |

31.

taip pat ragina valstybes nares veiksmingai koordinuoti atsakingų nacionalinių institucijų iniciatyvas;

| 32. | pažymi, kad ES veikėjai turėtų dėti bendrų pastangų, kad panaikintų atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei inovacijų ir rinkos brandumo bei prekyba produktais; pabrėžia, kad bendrosios programos turi būti susietos tarpusavyje ar turi būti sukurtos tarpprograminės su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių priemonių sąsajos; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad ES veikėjai turėtų dėti bendrų pastangų, kad panaikintų atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei inovacijų ir rinkos brandumo bei prekyba produktais; pabrėžia, kad bendrosios programos turi būti susietos tarpusavyje ar turi būti sukurtos tarpprograminės su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių priemonių sąsajos;

| 33. | ragina Komisiją parengti naujus inovacijų rodiklius, kurie būtų tinkamesni vis labiau žiniomis paremtoms paslaugų ekonomikoms, ir pakoreguoti egzistuojančius rodiklius taip, kad pagal Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinę ne tik būtų pateikiama lyginamoji valstybių narių inovacinių gebėjimų analizę, bet ir geriau nustatomos ES ir valstybių narių inovacijų diegimo priemonių silpnosios bei stipriosios pusės ir pasiekimai; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją parengti naujus inovacijų rodiklius, kurie būtų tinkamesni vis labiau žiniomis paremtoms paslaugų ekonomikoms, ir pakoreguoti egzistuojančius rodiklius taip, kad pagal Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinę ne tik būtų pateikiama lyginamoji valstybių narių inovacinių gebėjimų analizę, bet ir geriau nustatomos ES ir valstybių narių inovacijų diegimo priemonių silpnosios bei stipriosios pusės ir pasiekimai;

| 34. | pabrėžia išsamesnės informacijos, susijusios su tinkamais finansavimo kanalais ir šaltiniais, ir patikimų duomenų, susijusių su alternatyviosiomis finansavimo formomis, pavyzdžiui, licencijų sutartys, svarbą, siekiant skatinti įmones investuoti; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia išsamesnės informacijos, susijusios su tinkamais finansavimo kanalais ir šaltiniais, ir patikimų duomenų, susijusių su alternatyviosiomis finansavimo formomis, pavyzdžiui, licencijų sutartys, svarbą, siekiant skatinti įmones investuoti;

Privataus finansavimo skatinimas

| 35. | pabrėžia, kad reikia labiau skatinti ne tik valstybės, bet ir privatų finansavimą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad reikia labiau skatinti ne tik valstybės, bet ir privatų finansavimą;

| 36. | pabrėžia, kad svarbu geriau suderinti visų dalyvių galimybes pasinaudoti ES lėšomis siekiant padidinti MVĮ dalyvavimą valdymo struktūrose ir bendrų technologijų iniciatyvų veikloje; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad svarbu geriau suderinti visų dalyvių galimybes pasinaudoti ES lėšomis siekiant padidinti MVĮ dalyvavimą valdymo struktūrose ir bendrų technologijų iniciatyvų veikloje;

| 37. | ragina Komisiją kartu su inovacijų veiksmų planu pateikti konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima pagerinti naujoves diegiančių įmonių galimybes gauti finansavimą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę atsižvelgti į skirtingus finansavimo reikalavimus ir inovacijų diegimo intensyvumą įmonėse įvairiais įmonių veiklos pradžios ir ekonominio augimo etapais; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją kartu su inovacijų veiksmų planu pateikti konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima pagerinti naujoves diegiančių įmonių galimybes gauti finansavimą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę atsižvelgti į skirtingus finansavimo reikalavimus ir inovacijų diegimo intensyvumą įmonėse įvairiais įmonių veiklos pradžios ir ekonominio augimo etapais;

| 38. | pabrėžia, kad būtina sukurti geresnes naudojimosi rizikos kapitalu sąlygas, atsižvelgiant į MVĮ poreikius, ir išplėsti EIB Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (RPFP) galimybes; ragina ES Komisiją ištirti, kokių veiksmų galima imtis, siekiant paskirstyti riziką taip, kad tai būtų priimtina visiems susijusiems subjektams, taigi būtų skatinamos privačios investicijos inovacijų srityje; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad būtina sukurti geresnes naudojimosi rizikos kapitalu sąlygas, atsižvelgiant į MVĮ poreikius, ir išplėsti EIB Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (RPFP) galimybes; ragina ES Komisiją ištirti, kokių veiksmų galima imtis, siekiant paskirstyti riziką taip, kad tai būtų priimtina visiems susijusiems subjektams, taigi būtų skatinamos privačios investicijos inovacijų srityje;

| 39. | ragina atitinkamus valstybių narių ir ES įstaigas sukurti patikimas smulkiojo ir vidutinio verslo finansavimo priemones, pavyzdžiui, mikrokreditus, rizikos kapitalą asmenims, siekiantiems investuoti į inovacijas diegiančias įmones, neformalius investuotojus, finansuojančius, pavyzdžiui, jaunųjų mokslininkų verslo projektus, paskolas ir garantijas, ir sukurti mokestinių, finansinių, verslo ir administracinių paskatų daryti investicijas, nes tai sumažintų įmonės veiklos perkėlimo riziką dėl nepalankių pagrindinių sąlygų gauti valstybės pagalbą ir skatintų įmones samdyti žmogiškuosius išteklius moksliniams tyrimams atlikti ir inovacijoms diegti, taigi būtų skatinamas naujų produktų ir paslaugų kūrimas; |
| --- | --- |

39.

ragina atitinkamus valstybių narių ir ES įstaigas sukurti patikimas smulkiojo ir vidutinio verslo finansavimo priemones, pavyzdžiui, mikrokreditus, rizikos kapitalą asmenims, siekiantiems investuoti į inovacijas diegiančias įmones, neformalius investuotojus, finansuojančius, pavyzdžiui, jaunųjų mokslininkų verslo projektus, paskolas ir garantijas, ir sukurti mokestinių, finansinių, verslo ir administracinių paskatų daryti investicijas, nes tai sumažintų įmonės veiklos perkėlimo riziką dėl nepalankių pagrindinių sąlygų gauti valstybės pagalbą ir skatintų įmones samdyti žmogiškuosius išteklius moksliniams tyrimams atlikti ir inovacijoms diegti, taigi būtų skatinamas naujų produktų ir paslaugų kūrimas;

| 40. | pabrėžia, kad skelbiant viešuosius konkursus pagal Mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvas svarbu numatyti mažiausią MVĮ skirtą lėšų sumą, kuri atitiktų pagal Septintąją pagrindų programą nustatytus įsipareigojimus (15 proc. „Bendradarbiavimo“ programos lėšų); |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad skelbiant viešuosius konkursus pagal Mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvas svarbu numatyti mažiausią MVĮ skirtą lėšų sumą, kuri atitiktų pagal Septintąją pagrindų programą nustatytus įsipareigojimus (15 proc. „Bendradarbiavimo“ programos lėšų);

Pagrindinių įmonių, ypač MVĮ, veiklos sąlygų gerinimas

| 41. | ragina Komisiją, vadovaujantis vidaus rinkos principais, patobulinti galiojančias ES nuostatas dėl valstybės pagalbos taip, kad būtų galima remti investicijas į skubiai reikalingas naujas technologijas, ir taip užtikrinti ilgalaikį ES konkurencingumą ir vienodas sąlygas pasauliniu lygmeniu; ypač ragina Tarybą ir Komisiją peržiūrint ES nuostatas dėl valstybės pagalbos atkreipti dėmesį į didelio poveikio technologijų iniciatyvą ir taip suteikti valstybėms narėms galimybę sukurti nacionalines paskatų sistemas didelio poveikio technologijoms remti; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją, vadovaujantis vidaus rinkos principais, patobulinti galiojančias ES nuostatas dėl valstybės pagalbos taip, kad būtų galima remti investicijas į skubiai reikalingas naujas technologijas, ir taip užtikrinti ilgalaikį ES konkurencingumą ir vienodas sąlygas pasauliniu lygmeniu; ypač ragina Tarybą ir Komisiją peržiūrint ES nuostatas dėl valstybės pagalbos atkreipti dėmesį į didelio poveikio technologijų iniciatyvą ir taip suteikti valstybėms narėms galimybę sukurti nacionalines paskatų sistemas didelio poveikio technologijoms remti;

| 42. | pabrėžia, kad bendros technologijų iniciatyvos, atitinkančios tam tikrus dydžio ir valdymo struktūrų kriterijus, yra labai svarbios ir kad svarbu periodiškai atlikti patvirtintų bendrų technologijų iniciatyvų poveikio vertinimą, kuriame būtų pateikiama, kiek jos padėjo padidinti Europos pramonės konkurencingumą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad bendros technologijų iniciatyvos, atitinkančios tam tikrus dydžio ir valdymo struktūrų kriterijus, yra labai svarbios ir kad svarbu periodiškai atlikti patvirtintų bendrų technologijų iniciatyvų poveikio vertinimą, kuriame būtų pateikiama, kiek jos padėjo padidinti Europos pramonės konkurencingumą;

| 43. | atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad 2010 m. bus peržiūrėta Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistema; |
| --- | --- |

43.

atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad 2010 m. bus peržiūrėta Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistema;

| 44. | mano, kad gerinant paramos inovacijoms galimybes visada reikia numatyti mažesnę biurokratinę naštą paramos prašytojui; ragina Komisiją šalinti biurokratinę naštą iš naujo nustatant bendrosios programos procedūras ir sukuriant vartotojų tarybą; |
| --- | --- |

44.

mano, kad gerinant paramos inovacijoms galimybes visada reikia numatyti mažesnę biurokratinę naštą paramos prašytojui; ragina Komisiją šalinti biurokratinę naštą iš naujo nustatant bendrosios programos procedūras ir sukuriant vartotojų tarybą;

| 45. | ragina atitinkamas ES institucijas, atsižvelgiant į MVĮ, pagerinti pagrindines intelektinės nuosavybės, ypač patentų, apsaugos sąlygas, nes jų išlaidos ir kokybė yra pagrindinis inovacijų elementas; |
| --- | --- |

45.

ragina atitinkamas ES institucijas, atsižvelgiant į MVĮ, pagerinti pagrindines intelektinės nuosavybės, ypač patentų, apsaugos sąlygas, nes jų išlaidos ir kokybė yra pagrindinis inovacijų elementas;

| 46. | atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad ES nėra tikros inovacijų vidaus rinkos, ir ragina Komisiją ir valstybes nares koordinuoti savo pastangas šioje srityje, ypač siekiant artimiausiu metu susitarti dėl Bendrijos patento ir bendros patentų ginčų nagrinėjimo sistemos, ir pabrėžia inovacinių produktų kūrimo standartizacijos svarbą; |
| --- | --- |

46.

atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad ES nėra tikros inovacijų vidaus rinkos, ir ragina Komisiją ir valstybes nares koordinuoti savo pastangas šioje srityje, ypač siekiant artimiausiu metu susitarti dėl Bendrijos patento ir bendros patentų ginčų nagrinėjimo sistemos, ir pabrėžia inovacinių produktų kūrimo standartizacijos svarbą;

| 47. | rekomenduoja skatinti šiuolaikišką intelektinės nuosavybės (IN) politiką, kuria skatinamos inovacijos, pavyzdžiui, patentų sujungimą, bendrąsias patentų platformas ir visas teises suteikiančias licenzijas; |
| --- | --- |

47.

rekomenduoja skatinti šiuolaikišką intelektinės nuosavybės (IN) politiką, kuria skatinamos inovacijos, pavyzdžiui, patentų sujungimą, bendrąsias patentų platformas ir visas teises suteikiančias licenzijas;

| 48. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia MVĮ palankaus Bendrijos patento, suderinto su Sąjungos inovacijų politika, kūrimo svarbą ES ekonomikai; |
| --- | --- |

48.

atsižvelgdamas į tai, pabrėžia MVĮ palankaus Bendrijos patento, suderinto su Sąjungos inovacijų politika, kūrimo svarbą ES ekonomikai;

| 49. | pažymi, kad vis dažniau patentai naudojami kaip užstatas siekiant gauti finansavimą iš bankų, tačiau bankai, suteikdami paskolą, dėl technologinių žinių stokos dažnai negali teisingai įvertinti tikrosios patentų vertės; todėl ragina ES Komisiją ištirti, ar ES turėtų teikti paramą rengiant vertinimo standartus; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad vis dažniau patentai naudojami kaip užstatas siekiant gauti finansavimą iš bankų, tačiau bankai, suteikdami paskolą, dėl technologinių žinių stokos dažnai negali teisingai įvertinti tikrosios patentų vertės; todėl ragina ES Komisiją ištirti, ar ES turėtų teikti paramą rengiant vertinimo standartus;

| 50. | pabrėžia programų, kuriomis MVĮ skatinamos naudotis technologinėmis naujovėmis ir mokslinių tyrimų institucijų darbuotojų paslaugomis, svarbą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia programų, kuriomis MVĮ skatinamos naudotis technologinėmis naujovėmis ir mokslinių tyrimų institucijų darbuotojų paslaugomis, svarbą;

| 51. | pabrėžia, kad mokslinių tyrimų sričių žinių trikampis – moksliniai tyrimai, naujovės ir švietimas – turi būti suvokiami kaip visuma; todėl reikalauja nemažinti investicijų į mokymą ir kvalifikuotų darbuotojų tęstinį mokymą, nes šios investicijos yra itin svarbios, atsižvelgiant į inovacinių gebėjimų įtaką ES konkurencingumui; pabrėžia, kad būtina ES kurti kuo patrauklesnę aplinką mokslininkams ir mokslo darbuotojams, taip pat užtikrinant jų judumą, kad ES išliktų konkurencinga pasauliniu mastu; pabrėžia, kad tam reikia gerinti mokslininkių darbo sąlygas; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad mokslinių tyrimų sričių žinių trikampis – moksliniai tyrimai, naujovės ir švietimas – turi būti suvokiami kaip visuma; todėl reikalauja nemažinti investicijų į mokymą ir kvalifikuotų darbuotojų tęstinį mokymą, nes šios investicijos yra itin svarbios, atsižvelgiant į inovacinių gebėjimų įtaką ES konkurencingumui; pabrėžia, kad būtina ES kurti kuo patrauklesnę aplinką mokslininkams ir mokslo darbuotojams, taip pat užtikrinant jų judumą, kad ES išliktų konkurencinga pasauliniu mastu; pabrėžia, kad tam reikia gerinti mokslininkių darbo sąlygas;

*

* *

| 52. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

52.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0187.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0100.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0226.

(4)  OL L 97, 2008 4 9, p. 1.

(5)  OL C 141, 2008 6 7, p. 17.

(6)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 455.

(7)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 640.

(8)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

(9)  OL L 310, 2006 11 9, p. 15.

(10)  OL C 323, 2006 12 30, p. 1.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/48 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/48

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisPažanga įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus: laikotarpio vidurio apžvalga besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukščiausiojo lygio susitikimui

P7_TA(2010)0210

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažangos įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui (2010/2037(INI))

2011/C 236 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją,

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimą, vyksiantį 2010 m. birželio 17–18 d., kuriame bus aptariami Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT),

atsižvelgdamas į įsipareigojimus dėl pagalbos apimties, pagalbos Afrikai į pietus nuo Sacharos ir pagalbos kokybės, kuriuos Didysis aštuntukas (G8) prisiėmė 2005 m. Gleniglso aukščiausiojo lygio susitikime ir visuose vėlesniuose G8 ir Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimuose,

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge vykusį G20 aukščiausiojo lygio susitikimą ir į 2009 m. balandžio 2 d. Londone vykusį G20 aukščiausiojo lygio susitikimą,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 8–10 d. L‘Akviloje (Italija) vykusį G8 aukščiausiojo lygio susitikimą,

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi (1) ir ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (2),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 18–22 d. Monterėjuje (Meksika) vykusioje Tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje priimtą Monterėjaus konsensusą,

atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę,

atsižvelgdamas į Adis Abeboje priimtą raginimą skubiai imtis veiksmų užtikrinant gimdyvių sveikatą ir Berlyne priimtą raginimą imtis veiksmų bei dokumentą „NVO strateginės galimybės“ (pastarieji du dokumentai priimti paminint Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais 15-ąjį jubiliejų (TKGV/15)),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „Sąjunga atsižvelgia į vystomojo bendradarbiavimo tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“,

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą dėl vystymosi politikos darnos (3),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (4) (Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, VBP),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (Lisabonos sutarties) 7 straipsnį, kuriame darsyk patvirtinama, kad ES užtikrins savo politikos ir veiklos nuoseklumą ir atsižvelgs į visus savo tikslus,

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. 19 d. Tarptautinėje darbo konferencijoje visuotiniu sutarimu priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Tinkamo darbo darbotvarkę ir TDO Visuotinį darbo vietų paktą,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos mėn. JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą dėl Tūkstantmečio deklaracijos įgyvendinimo,

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP) pranešimą „Siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Pasiekus pusiaukelę“,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Dvylikos punktų ES veiksmų planas Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti“ (5),

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl pažangos įgyvendinant Europos kovos su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze išorės veiksmų programą (2007–2011 m.),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimą dėl Europos investicijų banko (EIB) paskolų išorės šalims (6),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse (7),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją „Tūkstantmečio vystymosi tikslai. Pusiaukelė“ (8),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl gimdyvių mirtingumo problemos (9), 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl TVT sutarčių (10) ir 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (11),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A7–0165/2010),

| A. | kadangi pagal Lisabonos sutartį skurdo mažinimas ir panaikinimas yra pagrindinis ES vystymosi politikos tikslas, taip pat moralinis įsipareigojimas bei ilgalaikis pačios ES interesas, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Lisabonos sutartį skurdo mažinimas ir panaikinimas yra pagrindinis ES vystymosi politikos tikslas, taip pat moralinis įsipareigojimas bei ilgalaikis pačios ES interesas,

| B. | kadangi ES, kaip daugiausia pasaulyje pagalbos teikiantis subjektas, ir jos valstybės narės turi imtis pagrindinio vaidmens rugsėjo mėn. vyksiančiame TVT susitikime ir užimti plataus užmojo, vieningą pozicija, kuri galėtų būti svarbus veiksnys siekiant TVT įgyvendinti numatytu laiku, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES, kaip daugiausia pasaulyje pagalbos teikiantis subjektas, ir jos valstybės narės turi imtis pagrindinio vaidmens rugsėjo mėn. vyksiančiame TVT susitikime ir užimti plataus užmojo, vieningą pozicija, kuri galėtų būti svarbus veiksnys siekiant TVT įgyvendinti numatytu laiku,

| C. | kadangi ES šiuo metu trūksta apie 20 mlrd. eurų savo TVT išlaidų įsipareigojimams vykdyti, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES šiuo metu trūksta apie 20 mlrd. eurų savo TVT išlaidų įsipareigojimams vykdyti,

| D. | kadangi kai kurios ES valstybės narės mažina savo lėšas, skirtas pagalbai, |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kurios ES valstybės narės mažina savo lėšas, skirtas pagalbai,

| E. | kadangi pasaulinių finansinių sandorių vertė tapo 70 kartų didesnė nei pasaulio BNP, |
| --- | --- |

E.

kadangi pasaulinių finansinių sandorių vertė tapo 70 kartų didesnė nei pasaulio BNP,

| F. | kadangi neprognozuojama pagalba gali būti žalinga ją gaunančioms šalims ir kadangi teikiant geresnės kokybės pagalbą galėtų likti papildomi 3 mlrd. eurų per metus ES ir jos valstybių narių biudžetui, skirtam vystymuisi (12), |
| --- | --- |

F.

kadangi neprognozuojama pagalba gali būti žalinga ją gaunančioms šalims ir kadangi teikiant geresnės kokybės pagalbą galėtų likti papildomi 3 mlrd. eurų per metus ES ir jos valstybių narių biudžetui, skirtam vystymuisi (12),

| G. | kadangi 82 proc. naujų TVF paskolų teko Europos šalims, o mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ) būtų naudinga gauti daugiau naujų TVF paskolų, |
| --- | --- |

G.

kadangi 82 proc. naujų TVF paskolų teko Europos šalims, o mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ) būtų naudinga gauti daugiau naujų TVF paskolų,

| H. | kadangi, nors G20 susitikimai reprezentatyvesni nei G8 susitikimai, JT tebėra plačiausias forumas pasaulinio valdymo klausimams spręsti, |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors G20 susitikimai reprezentatyvesni nei G8 susitikimai, JT tebėra plačiausias forumas pasaulinio valdymo klausimams spręsti,

| I. | kadangi ES politikos nenuoseklumas neturi mažinti vystymosi finansavimo poveikio, |
| --- | --- |

I.

kadangi ES politikos nenuoseklumas neturi mažinti vystymosi finansavimo poveikio,

| J. | kadangi migrantų perlaidos į kilmės šalis besivystančių šalių ekonomikai duoda mažiausiai 300 mlrd. JAV dolerių per metus (13), |
| --- | --- |

J.

kadangi migrantų perlaidos į kilmės šalis besivystančių šalių ekonomikai duoda mažiausiai 300 mlrd. JAV dolerių per metus (13),

| K. | kadangi, nors siekiant kai kurių TVT ir pasiekta vilčių teikianti pažanga, šiuo metu nė vienas iš aštuonių TVT nepasiektas ir tik rodant tvirtą politinę valią per penkerius metus, likusius iki 2015 m. termino, bus galima įgyvendinti TVT, |
| --- | --- |

K.

kadangi, nors siekiant kai kurių TVT ir pasiekta vilčių teikianti pažanga, šiuo metu nė vienas iš aštuonių TVT nepasiektas ir tik rodant tvirtą politinę valią per penkerius metus, likusius iki 2015 m. termino, bus galima įgyvendinti TVT,

| L. | kadangi kai kurios MIŠ yra tokioje padėtyje, kad jos nepasieks jokių TVT tikslų, |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kurios MIŠ yra tokioje padėtyje, kad jos nepasieks jokių TVT tikslų,

| M. | kadangi neseniai ištikusios maisto ir kuro krizės kartu su pasauliniu ekonomikos nuosmukiu ir klimato kaita pakenkė praeito dešimtmečio pažangai mažinant skurdą, |
| --- | --- |

M.

kadangi neseniai ištikusios maisto ir kuro krizės kartu su pasauliniu ekonomikos nuosmukiu ir klimato kaita pakenkė praeito dešimtmečio pažangai mažinant skurdą,

| N. | kadangi žemės nuosavybė skatina asmenis, šeimas ir bendruomenes kontroliuoti savo pačių vystymąsi ir apsirūpinti maistu vietos lygmeniu, |
| --- | --- |

N.

kadangi žemės nuosavybė skatina asmenis, šeimas ir bendruomenes kontroliuoti savo pačių vystymąsi ir apsirūpinti maistu vietos lygmeniu,

| O. | kadangi klimato kaitos poveikio mažinimas besivystančiose šalyse iki 2020 m. gali kainuoti apie 100 mlrd. JAV dolerių kasmet (14), o ekonomikos nuosmukis – mažiausiai antra tiek (15), |
| --- | --- |

O.

kadangi klimato kaitos poveikio mažinimas besivystančiose šalyse iki 2020 m. gali kainuoti apie 100 mlrd. JAV dolerių kasmet (14), o ekonomikos nuosmukis – mažiausiai antra tiek (15),

| P. | kadangi peržiūrint TVT nereikėtų užmiršti vidutines pajamas gaunančių besivystančių šalių padėties, kadangi šioms šalims ir toliau reikalinga pagalba, kad jos galėtų įgyvendinti visą savo vystymosi potencialą, |
| --- | --- |

P.

kadangi peržiūrint TVT nereikėtų užmiršti vidutines pajamas gaunančių besivystančių šalių padėties, kadangi šioms šalims ir toliau reikalinga pagalba, kad jos galėtų įgyvendinti visą savo vystymosi potencialą,

| Q. | kadangi pramoninės šalys atsakingiausios už klimato kaitą bei už finansų ir ekonomikos krizę, |
| --- | --- |

Q.

kadangi pramoninės šalys atsakingiausios už klimato kaitą bei už finansų ir ekonomikos krizę,

| R. | kadangi daugėja skurstančių darbuotojų ir pažeidžiamose darbo vietose dirbančių žmonių, |
| --- | --- |

R.

kadangi daugėja skurstančių darbuotojų ir pažeidžiamose darbo vietose dirbančių žmonių,

| S. | kadangi dėl taikos ir saugumo, demokratijos ir politinio stabilumo stokos neturtingos šalys dažnai negali išnaudoti viso savo vystymosi potencialo, |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl taikos ir saugumo, demokratijos ir politinio stabilumo stokos neturtingos šalys dažnai negali išnaudoti viso savo vystymosi potencialo,

| T. | kadangi įsigalėjus korupcijai mažėja produktyvumas, atsiranda nestabilumas ir atgrasomi užsienio investuotojai, |
| --- | --- |

T.

kadangi įsigalėjus korupcijai mažėja produktyvumas, atsiranda nestabilumas ir atgrasomi užsienio investuotojai,

| U. | kadangi paskaičiuota, jog neteisėti kapitalo srautai iš besivystančių šalių sudaro 641–941 mlrd. JAV dolerių, ir kadangi dėl šio kapitalo nutekėjimo kenkiama besivystančių šalių pajėgumams kurti nuosavus išteklius ir skirti daugiau lėšų skurdui mažinti (16); |
| --- | --- |

U.

kadangi paskaičiuota, jog neteisėti kapitalo srautai iš besivystančių šalių sudaro 641–941 mlrd. JAV dolerių, ir kadangi dėl šio kapitalo nutekėjimo kenkiama besivystančių šalių pajėgumams kurti nuosavus išteklius ir skirti daugiau lėšų skurdui mažinti (16);

| V. | kadangi, nors pasiekta didelės pažangos įgyvendinant kai kuriuos su sveikata susijusius TVT, prasčiausiai sekasi įgyvendinti tris su sveikata susijusius TVT, ypač tikslą mažinti gimdyvių mirtingumą, |
| --- | --- |

V.

kadangi, nors pasiekta didelės pažangos įgyvendinant kai kuriuos su sveikata susijusius TVT, prasčiausiai sekasi įgyvendinti tris su sveikata susijusius TVT, ypač tikslą mažinti gimdyvių mirtingumą,

| W. | kadangi 13 proc. visų gimdyvių besivystančiose šalyse miršta dėl nesaugių abortų ir kadangi šis skaičius daug didesnis Afrikoje (17), |
| --- | --- |

W.

kadangi 13 proc. visų gimdyvių besivystančiose šalyse miršta dėl nesaugių abortų ir kadangi šis skaičius daug didesnis Afrikoje (17),

| X. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį smarkiai sumažėjo šeimos planavimo finansavimas, tenkantis vienai moteriai, |
| --- | --- |

X.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį smarkiai sumažėjo šeimos planavimo finansavimas, tenkantis vienai moteriai,

| Y. | kadangi, net jei pasieksime visus TVT, vis tiek bus su skurdu susijusių problemų ir kančių neturtingose šalyse, |
| --- | --- |

Y.

kadangi, net jei pasieksime visus TVT, vis tiek bus su skurdu susijusių problemų ir kančių neturtingose šalyse,

| Z. | kadangi, jei neįvykdysime savo TVT pažadų, tai reikš, kad milijonai skurstančių žmonių ir toliau kentės, taip pat bus smarkiai pakenkta Šiaurės ir Pietų tarpusavio pasitikėjimui, |
| --- | --- |

Z.

kadangi, jei neįvykdysime savo TVT pažadų, tai reikš, kad milijonai skurstančių žmonių ir toliau kentės, taip pat bus smarkiai pakenkta Šiaurės ir Pietų tarpusavio pasitikėjimui,

I.   Finansavimas

| 1. | tikisi, kad Europos Vadovų Taryba 2010 m. birželio mėn. vyksiančiame susitikime pritars plataus užmojo ir vieningai ES pozicijai prieš rugsėjo mėn. įvykstant JT TVT susitikimui ir paskatins prisiimti naujų, į rezultatus orientuotų, papildomų, skaidrių ir išmatuojamų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

1.

tikisi, kad Europos Vadovų Taryba 2010 m. birželio mėn. vyksiančiame susitikime pritars plataus užmojo ir vieningai ES pozicijai prieš rugsėjo mėn. įvykstant JT TVT susitikimui ir paskatins prisiimti naujų, į rezultatus orientuotų, papildomų, skaidrių ir išmatuojamų įsipareigojimų;

| 2. | ragina valstybes nares įgyvendinti įsipareigojimus, kuriuos jos prisiėmė pritardamos Europos konsensusui dėl vystymosi; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares įgyvendinti įsipareigojimus, kuriuos jos prisiėmė pritardamos Europos konsensusui dėl vystymosi;

| 3. | nurodo, kad TVT įgyvendinimas turi išlikti vienu iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų; pabrėžia, kad skurdo mažinimas įgyvendinant TVT turi būti neginčijamai pripažintas bendru ES vystymosi politikos pagrindu ir tai turi būti aiškiai atspindėta visų susijusių krypčių politikoje, įskaitant prekybos politiką, ir teisėkūros pasiūlymuose; mano, kad TVT neturėtų būti laikomi techniniu klausimu, kuris bus išspręstas paprasčiausiai skiriant daugiau pinigų ar sudarant daugiau prekybos galimybių, bet nenustatant esminių skurdo priežasčių ir nesistengiant jų pašalinti; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad TVT įgyvendinimas turi išlikti vienu iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų; pabrėžia, kad skurdo mažinimas įgyvendinant TVT turi būti neginčijamai pripažintas bendru ES vystymosi politikos pagrindu ir tai turi būti aiškiai atspindėta visų susijusių krypčių politikoje, įskaitant prekybos politiką, ir teisėkūros pasiūlymuose; mano, kad TVT neturėtų būti laikomi techniniu klausimu, kuris bus išspręstas paprasčiausiai skiriant daugiau pinigų ar sudarant daugiau prekybos galimybių, bet nenustatant esminių skurdo priežasčių ir nesistengiant jų pašalinti;

| 4. | pabrėžia, kad neseniai paskelbtoje JT ataskaitoje „Naujas požiūris į skurdą“ pateikti duomenys ne tik kelia nerimą, bet ir aiškiai parodo, jog grėsmė, kad Tūkstantmečio vystymosi tikslai nebus pasiekti, yra reali; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad neseniai paskelbtoje JT ataskaitoje „Naujas požiūris į skurdą“ pateikti duomenys ne tik kelia nerimą, bet ir aiškiai parodo, jog grėsmė, kad Tūkstantmečio vystymosi tikslai nebus pasiekti, yra reali;

| 5. | ragina valstybes nares ne vėliau kaip iki 2015 m. įvykdyti savo pažadus 0,7 proc. pajamų skirti pagalbai; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares ne vėliau kaip iki 2015 m. įvykdyti savo pažadus 0,7 proc. pajamų skirti pagalbai;

| 6. | ragina ES ir valstybes nares nustatyti griežtesnes atskaitomybes priemones, taikomas jų įsipareigojimui, pagal kurį iki 2015 m. 0,7 proc. BNP turi būti skiriama pagalbai, be kita ko, numatant OPV teikėjų tarpusavio vertinimo procesą, kurį vykdant Užsienio reikalų taryboje būtų vertinama pažanga siekiant 0,7 proc. BNP iki 2015 m. tikslo ir kuris būtų užbaigtas pranešimu Europos Vadovų Tarybai ir Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

6.

ragina ES ir valstybes nares nustatyti griežtesnes atskaitomybes priemones, taikomas jų įsipareigojimui, pagal kurį iki 2015 m. 0,7 proc. BNP turi būti skiriama pagalbai, be kita ko, numatant OPV teikėjų tarpusavio vertinimo procesą, kurį vykdant Užsienio reikalų taryboje būtų vertinama pažanga siekiant 0,7 proc. BNP iki 2015 m. tikslo ir kuris būtų užbaigtas pranešimu Europos Vadovų Tarybai ir Europos Parlamentui;

| 7. | ragina visas valstybes nares nustatyti pagalbos vystymuisi priemones ir paskelbti daugiamečius TVT tikslų įgyvendinimo tvarkaraščius; ragina Komisiją užtikrinti, kad oficiali pagalba vystymuisi (OPV) būtų visiškai skaidri, ir atitinkamai prašo jos paskelbti valstybių narių išleistas OPV sumas; |
| --- | --- |

7.

ragina visas valstybes nares nustatyti pagalbos vystymuisi priemones ir paskelbti daugiamečius TVT tikslų įgyvendinimo tvarkaraščius; ragina Komisiją užtikrinti, kad oficiali pagalba vystymuisi (OPV) būtų visiškai skaidri, ir atitinkamai prašo jos paskelbti valstybių narių išleistas OPV sumas;

| 8. | ragina ES ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) neplėsti pagalbos vystymuisi (OPV) apibrėžties ir nelaikyti skolų panaikinimo ar kitų su OPV nesusijusių finansinių srautų išlaidomis pagalbai; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) neplėsti pagalbos vystymuisi (OPV) apibrėžties ir nelaikyti skolų panaikinimo ar kitų su OPV nesusijusių finansinių srautų išlaidomis pagalbai;

| 9. | ragina visas valstybes nares aktyviai imtis griežtų priemonių prieš vadinamuosius mokesčių rojus, mokesčių vengimą ir neteisėtus finansinius srautus pagal G20 šalių ir JT nuostatas, taip pat skatinti didesnį skaidrumą, be kita ko, nustatant, jog gautas pelnas ir sumokėti mokesčiai būtų sistemingai atskleidžiami ir jog būtų taikoma sistema, pagal kurią ataskaitos teikiamos kiekvienoje šalyje, siekiant, kad besivystančios šalys galėtų išsaugoti savo išteklius ir panaudoti juos savo vystymuisi; |
| --- | --- |

9.

ragina visas valstybes nares aktyviai imtis griežtų priemonių prieš vadinamuosius mokesčių rojus, mokesčių vengimą ir neteisėtus finansinius srautus pagal G20 šalių ir JT nuostatas, taip pat skatinti didesnį skaidrumą, be kita ko, nustatant, jog gautas pelnas ir sumokėti mokesčiai būtų sistemingai atskleidžiami ir jog būtų taikoma sistema, pagal kurią ataskaitos teikiamos kiekvienoje šalyje, siekiant, kad besivystančios šalys galėtų išsaugoti savo išteklius ir panaudoti juos savo vystymuisi;

| 10. | ragina EIB peržiūrėti savo politiką, susijusią su finansų centrais, esančiais mokesčių rojuose, vadovaujantis griežtesniais kriterijais nei EBPO sąrašas, skirtas draudžiamų ir kontroliuojamų jurisdikcijų nustatymui, taip pat užtikrinti jos įgyvendinimą ir teikti metines pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

10.

ragina EIB peržiūrėti savo politiką, susijusią su finansų centrais, esančiais mokesčių rojuose, vadovaujantis griežtesniais kriterijais nei EBPO sąrašas, skirtas draudžiamų ir kontroliuojamų jurisdikcijų nustatymui, taip pat užtikrinti jos įgyvendinimą ir teikti metines pažangos ataskaitas;

| 11. | ragina visas valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę imtis priemonių, kad migrantų perlaidos į kilmės šalis būtų pigesnės; |
| --- | --- |

11.

ragina visas valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę imtis priemonių, kad migrantų perlaidos į kilmės šalis būtų pigesnės;

| 12. | ragina visas valstybes nares paremti JT iniciatyvas ir imtis priemonių siekiant padidinti skolintojų ir skolininkų atsakomybę valstybės skolos vertybinių popierių sandoriuose; |
| --- | --- |

12.

ragina visas valstybes nares paremti JT iniciatyvas ir imtis priemonių siekiant padidinti skolintojų ir skolininkų atsakomybę valstybės skolos vertybinių popierių sandoriuose;

| 13. | ragina visas valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę imtis naujų pastangų ir palengvinti atskaitomybę, skaidrumą ir gerą valdymą pademonstravusių MIŠ skolų naštą; |
| --- | --- |

13.

ragina visas valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę imtis naujų pastangų ir palengvinti atskaitomybę, skaidrumą ir gerą valdymą pademonstravusių MIŠ skolų naštą;

| 14. | ragina ES teikti didelį finansavimą, skirtą padėti skurdžioms šalims kovoti su klimato kaitos ir ekonomikos krizės poveikiu; primygtinai ragina, kad šis finansavimas iš tiesų tik papildytų esamus pagalbos įsipareigojimus; |
| --- | --- |

14.

ragina ES teikti didelį finansavimą, skirtą padėti skurdžioms šalims kovoti su klimato kaitos ir ekonomikos krizės poveikiu; primygtinai ragina, kad šis finansavimas iš tiesų tik papildytų esamus pagalbos įsipareigojimus;

| 15. | ragina visas valstybes nares įsipareigoti skirti gerokai daugiau išteklių vystomajam bendradarbiavimui ir neatidėliotinai pagalbai pagal kitą finansinę programą ir iš Europos plėtros fondo; |
| --- | --- |

15.

ragina visas valstybes nares įsipareigoti skirti gerokai daugiau išteklių vystomajam bendradarbiavimui ir neatidėliotinai pagalbai pagal kitą finansinę programą ir iš Europos plėtros fondo;

| 16. | ragina Europos Komisiją naudotis savo turimomis bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis priemonėmis, įskaitant Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planus, Rytų partnerystę, Bendrąją lengvatų sistemą (BLS) ir Bendrąją lengvatų sistemą plius (BLS+), kad būtų galima toliau nustatyti ir įgyvendinti konkrečius veiksmus, kurie padėtų siekti TVT; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos Komisiją naudotis savo turimomis bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis priemonėmis, įskaitant Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planus, Rytų partnerystę, Bendrąją lengvatų sistemą (BLS) ir Bendrąją lengvatų sistemą plius (BLS+), kad būtų galima toliau nustatyti ir įgyvendinti konkrečius veiksmus, kurie padėtų siekti TVT;

| 17. | ragina visas valstybes nares gerokai padidinti pagalbą, teikiamą iš biudžeto, ypač teikiamą pagal TVT sutartis, tačiau primygtinai ragina laikytis demokratijos, žmogaus teisių, valdymo ir kitų pagrindinių kriterijų, taip pat dažniau ir geriau vykdyti stebėseną ir auditą; |
| --- | --- |

17.

ragina visas valstybes nares gerokai padidinti pagalbą, teikiamą iš biudžeto, ypač teikiamą pagal TVT sutartis, tačiau primygtinai ragina laikytis demokratijos, žmogaus teisių, valdymo ir kitų pagrindinių kriterijų, taip pat dažniau ir geriau vykdyti stebėseną ir auditą;

| 18. | ragina visas valstybes nares užtikrinti, kad ES tęstų veiklą ne tik teikdama paramą iš biudžeto, bet ir naudodamasi įvairiomis pasaulio ir nacionaliniu lygmenimis turimomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant Pasaulinį kovos su ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondą, taip pat pasitelkdama kitas atitinkamas organizacijas ir priemones, visų ypač pilietinės visuomenės organizacijas ir bendruomenes; |
| --- | --- |

18.

ragina visas valstybes nares užtikrinti, kad ES tęstų veiklą ne tik teikdama paramą iš biudžeto, bet ir naudodamasi įvairiomis pasaulio ir nacionaliniu lygmenimis turimomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant Pasaulinį kovos su ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondą, taip pat pasitelkdama kitas atitinkamas organizacijas ir priemones, visų ypač pilietinės visuomenės organizacijas ir bendruomenes;

| 19. | ragina visas valstybes nares ir toliau gerinti pagalbą teikiančių šalių veiklos koordinavimą ir, vadovaujantis Paryžiaus ir Akros deklaracijomis, panaikinti bet kokios jų pagalbos sąlygotumą, taip sumažinant pagalbai skirtų lėšų išskaidymą, o tai svarbu siekiant pagalbos nuoseklumo ir nesąlygotumo; pripažįsta, kad įvairios valstybės narės gali suteikti savo specialių žinių, susijusių su įvairiais geografiniais regionais ir vystymosi sritimis; |
| --- | --- |

19.

ragina visas valstybes nares ir toliau gerinti pagalbą teikiančių šalių veiklos koordinavimą ir, vadovaujantis Paryžiaus ir Akros deklaracijomis, panaikinti bet kokios jų pagalbos sąlygotumą, taip sumažinant pagalbai skirtų lėšų išskaidymą, o tai svarbu siekiant pagalbos nuoseklumo ir nesąlygotumo; pripažįsta, kad įvairios valstybės narės gali suteikti savo specialių žinių, susijusių su įvairiais geografiniais regionais ir vystymosi sritimis;

II.   Politikos nuoseklumas vystymosi labui

| 20. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad naujojoje ES institucijų struktūroje už vystymosi fondų programų sudarymą ir prioritetų nustatymą atsakomybė ir toliau priklausytų Komisijos nariui, atsakingam už vystymąsi; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad naujojoje ES institucijų struktūroje už vystymosi fondų programų sudarymą ir prioritetų nustatymą atsakomybė ir toliau priklausytų Komisijos nariui, atsakingam už vystymąsi;

| 21. | ragina ES imtis konkrečių veiksmų prieš skurdą ir nustatyti nuoseklią politiką, kuri apimtų prekybos, vystomojo bendradarbiavimo, ES bendrąją žemės ūkio ir bendrąją žuvininkystės politiką, siekiant išvengti tiesioginio ar netiesioginio neigiamo poveikio besivystančių šalių ekonomikai; |
| --- | --- |

21.

ragina ES imtis konkrečių veiksmų prieš skurdą ir nustatyti nuoseklią politiką, kuri apimtų prekybos, vystomojo bendradarbiavimo, ES bendrąją žemės ūkio ir bendrąją žuvininkystės politiką, siekiant išvengti tiesioginio ar netiesioginio neigiamo poveikio besivystančių šalių ekonomikai;

| 22. | ragina ES vadovautis principu, kad reikia užtikrinti besivystančių šalių apsirūpinimo maistu saugumą, ir per vykstančias PPO derybas raginti visus dalyvius laikytis šio principo; |
| --- | --- |

22.

ragina ES vadovautis principu, kad reikia užtikrinti besivystančių šalių apsirūpinimo maistu saugumą, ir per vykstančias PPO derybas raginti visus dalyvius laikytis šio principo;

| 23. | yra įsitikinęs, kad norint įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus reikia numatyti priemones, kurios padėtų didinti galimybes naudotis žemės, vandens ir biologinės įvairovės ištekliais, taip pat priemones, kuriomis būtų skatinama vietos lygmens paramos tvariam, smulkia nuosavybe paremtam žemės ūkiui politika; |
| --- | --- |

23.

yra įsitikinęs, kad norint įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus reikia numatyti priemones, kurios padėtų didinti galimybes naudotis žemės, vandens ir biologinės įvairovės ištekliais, taip pat priemones, kuriomis būtų skatinama vietos lygmens paramos tvariam, smulkia nuosavybe paremtam žemės ūkiui politika;

| 24. | ragina ES užtikrinti savo žvejybos susitarimų „atsparumą vystymuisi“, kad juose būtų visapusiškai atsižvelgiama į socialinį ir ekonominį poveikį vietos bendruomenėms, ypač skiriant ilgalaikę ES paramą sektoriui ir numatant sistemą, kurią taikant laivų savininkai padengia pagrįstą sąnaudų, susijusių su ES laivyno prieiga, dalį; |
| --- | --- |

24.

ragina ES užtikrinti savo žvejybos susitarimų „atsparumą vystymuisi“, kad juose būtų visapusiškai atsižvelgiama į socialinį ir ekonominį poveikį vietos bendruomenėms, ypač skiriant ilgalaikę ES paramą sektoriui ir numatant sistemą, kurią taikant laivų savininkai padengia pagrįstą sąnaudų, susijusių su ES laivyno prieiga, dalį;

| 25. | ragina ES vykdant savo prekybos politiką nespausti neturtingų šalių atverti pažeidžiamus rinkos sektorius, kai jų išsivystymo lygis užkerta jiems kelią sąžiningomis sąlygomis konkuruoti pasauliniu mastu, taip pat didinti ES pagalbos prekybai politikos palankumą neturtingiesiems; |
| --- | --- |

25.

ragina ES vykdant savo prekybos politiką nespausti neturtingų šalių atverti pažeidžiamus rinkos sektorius, kai jų išsivystymo lygis užkerta jiems kelią sąžiningomis sąlygomis konkuruoti pasauliniu mastu, taip pat didinti ES pagalbos prekybai politikos palankumą neturtingiesiems;

| 26. | ragina ES kovoti dėl to, kad PPO Dohos derybų raundas būtų užbaigtas laiku ir jo rezultatai būtų orientuoti į vystymąsi; |
| --- | --- |

26.

ragina ES kovoti dėl to, kad PPO Dohos derybų raundas būtų užbaigtas laiku ir jo rezultatai būtų orientuoti į vystymąsi;

| 27. | ragina su klimato pokyčiais susijusios rizikos vertinimą sistemingai įtraukti į visus politikos planavimo ir sprendimų priėmimo aspektus, įskaitant prekybos, žemės ūkio ir apsirūpinimo maistu saugumo klausimus; ragina, kad šio vertinimo rezultatais būtų naudojamasi apibrėžiant aiškias ilgalaikės vystomojo bendradarbiavimo politikos gaires; |
| --- | --- |

27.

ragina su klimato pokyčiais susijusios rizikos vertinimą sistemingai įtraukti į visus politikos planavimo ir sprendimų priėmimo aspektus, įskaitant prekybos, žemės ūkio ir apsirūpinimo maistu saugumo klausimus; ragina, kad šio vertinimo rezultatais būtų naudojamasi apibrėžiant aiškias ilgalaikės vystomojo bendradarbiavimo politikos gaires;

| 28. | pabrėžia, kad reikia veiksmingo pasaulinio atsako sprendžiant klimato kaitos problemą, o pramoninės šalys turėtų prisiimti atsakomybę ir imtis vadovaujamojo vaidmens kovojant su šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikiu, kuris kliudys pasiekti TVT, jei nebus į jį reaguojama; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad reikia veiksmingo pasaulinio atsako sprendžiant klimato kaitos problemą, o pramoninės šalys turėtų prisiimti atsakomybę ir imtis vadovaujamojo vaidmens kovojant su šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikiu, kuris kliudys pasiekti TVT, jei nebus į jį reaguojama;

| 29. | ragina ES ir valstybes nares, kurios pasirašė Espo konvencijos Strateginio aplinkos vertinimo protokolą, visapusiškai laikytis protokolo nuostatų teikiant paramą programų ir viešųjų projektų vykdymui besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

29.

ragina ES ir valstybes nares, kurios pasirašė Espo konvencijos Strateginio aplinkos vertinimo protokolą, visapusiškai laikytis protokolo nuostatų teikiant paramą programų ir viešųjų projektų vykdymui besivystančiose šalyse;

| 30. | yra įsitikinęs, kad prekyba gali būti galingas ekonomikos augimo variklis, nors vystymosi problemų negalima išspręsti vien prekyba; mano, kad lėta pažanga Dohos raundo derybose kliudo tarptautinės prekybos sistemai prisidėti prie TVT įgyvendinimo; pabrėžia, kad sėkmingai užbaigus Dohos derybų raundą galėtų būti lengviau įgyvendinti ekonomikos skatinimo priemones pasauliniu mastu; pažymi, kad JT prekybos ir plėtros konferencija (angl. UNCTAD) ir kitos institucijos atliko daugybę tyrimų, kurie rodo, kad labai liberalizavus prekybą MIŠ retai kada pavyko ilgam laikui ir gerokai sumažinti skurdą ir kad tai prisidėjo prie besivystančių šalių, ypač Afrikos šalių, prekybos sąlygų suprastėjimo; |
| --- | --- |

30.

yra įsitikinęs, kad prekyba gali būti galingas ekonomikos augimo variklis, nors vystymosi problemų negalima išspręsti vien prekyba; mano, kad lėta pažanga Dohos raundo derybose kliudo tarptautinės prekybos sistemai prisidėti prie TVT įgyvendinimo; pabrėžia, kad sėkmingai užbaigus Dohos derybų raundą galėtų būti lengviau įgyvendinti ekonomikos skatinimo priemones pasauliniu mastu; pažymi, kad JT prekybos ir plėtros konferencija (angl. UNCTAD) ir kitos institucijos atliko daugybę tyrimų, kurie rodo, kad labai liberalizavus prekybą MIŠ retai kada pavyko ilgam laikui ir gerokai sumažinti skurdą ir kad tai prisidėjo prie besivystančių šalių, ypač Afrikos šalių, prekybos sąlygų suprastėjimo;

| 31. | pabrėžia pastangų palengvinti besivystančių šalių integraciją į pasaulio ekonomiką svarbą; pakartoja, kad atvirumas prekybai ir parama pasiūlos pajėgumams vystyti yra svarbūs bet kokios nuoseklios vystymosi strategijos aspektai ir kad su prekyba susijusios techninės pagalbos iniciatyvos yra papildoma priemonė skurdo panaikinimo ir nepakankamo išsivystymo problemoms spręsti; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia pastangų palengvinti besivystančių šalių integraciją į pasaulio ekonomiką svarbą; pakartoja, kad atvirumas prekybai ir parama pasiūlos pajėgumams vystyti yra svarbūs bet kokios nuoseklios vystymosi strategijos aspektai ir kad su prekyba susijusios techninės pagalbos iniciatyvos yra papildoma priemonė skurdo panaikinimo ir nepakankamo išsivystymo problemoms spręsti;

| 32. | primena, kad besivystančių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių prekybos pajėgumų didinimas gali padėti joms įgyti su prekyba susijusių gebėjimų ir infrastruktūrą, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti PPO susitarimus ir gauti iš jų naudos, išplėsti jų prekybą, pasinaudoti naujomis ir esamomis prekybos galimybėmis, įgyvendinti naujus susitarimus ir prisitaikyti prie kintančių užsienio prekybos sąlygų; |
| --- | --- |

32.

primena, kad besivystančių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių prekybos pajėgumų didinimas gali padėti joms įgyti su prekyba susijusių gebėjimų ir infrastruktūrą, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti PPO susitarimus ir gauti iš jų naudos, išplėsti jų prekybą, pasinaudoti naujomis ir esamomis prekybos galimybėmis, įgyvendinti naujus susitarimus ir prisitaikyti prie kintančių užsienio prekybos sąlygų;

| 33. | palankiai vertina ES ir PPO lygmeniu vykdomas iniciatyvas prekybos su besivystančiomis šalimis srityje, ypač iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ (angl. EBA), BLS ir BLS+ iniciatyvas, taip pat asimetrijos principą bei pereinamuosius laikotarpius, dėl kurių susitarta visuose galiojančiuose Europos partnerystės susitarimuose (EPS), ir ragina Komisiją įtvirtinti šią politikos strategiją; nurodo, kad taikant BLS sistemą jos naudotojams užtikrinama daugiau stabilumo, nuspėjamumo ir prekybos galimybių; pažymi, kad šalims, kurios ratifikavo ir veiksmingai įgyvendino pagrindines tarptautines konvencijas dėl tvaraus vystymosi, socialinių teisių ir gero valdymo, taikant BLS režimą teikiama papildomų lengvatų; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina ES ir PPO lygmeniu vykdomas iniciatyvas prekybos su besivystančiomis šalimis srityje, ypač iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ (angl. EBA), BLS ir BLS+ iniciatyvas, taip pat asimetrijos principą bei pereinamuosius laikotarpius, dėl kurių susitarta visuose galiojančiuose Europos partnerystės susitarimuose (EPS), ir ragina Komisiją įtvirtinti šią politikos strategiją; nurodo, kad taikant BLS sistemą jos naudotojams užtikrinama daugiau stabilumo, nuspėjamumo ir prekybos galimybių; pažymi, kad šalims, kurios ratifikavo ir veiksmingai įgyvendino pagrindines tarptautines konvencijas dėl tvaraus vystymosi, socialinių teisių ir gero valdymo, taikant BLS režimą teikiama papildomų lengvatų;

| 34. | ragina Komisiją vykstančiose PPO ir dvišalių laisvos prekybos susitarimų derybose daugiau dėmesio skirti su vystymusi susijusiems aspektams; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją vykstančiose PPO ir dvišalių laisvos prekybos susitarimų derybose daugiau dėmesio skirti su vystymusi susijusiems aspektams;

| 35. | primena, kad pagalbos prekybai strategijos tikslas – remti skurdžias ir pažeidžiamas šalis vystant pagrindinę ekonomikos infrastruktūrą ir priemones, kurių joms reikia siekiant prekybą paversti ekonomikos augimo ir vystymosi varomąja jėga; palankiai vertina Komisijos pareiškimus, kad ES jau pasiekė savo tikslą iki 2010 m. su prekyba susijusiai pagalbai (SPSP) skirti 2 mlrd. eurų, nes 2008 m. bendros ES ir valstybių narių išlaidos SPSP pasiekė 2,15 mlrd. eurų (1,14 mlrd. eurų skyrė valstybės narės, o 1,01 mlrd. eurų – ES), taip pat nurodo, kad svarbūs rezultatai buvo pasiekti vykdant platesnę pagalbos prekybai darbotvarkę, įskaitant transporto ir energetikos, gamybos sektorius ir su prekyba susijusius pakeitimus; vis dėlto ragina Komisiją pateikti išsamią informaciją (įskaitant skaičius) apie biudžeto eilutes, kurios naudojamos su prekyba susijusiai paramai ir pagalbos prekybai politikai finansuoti; |
| --- | --- |

35.

primena, kad pagalbos prekybai strategijos tikslas – remti skurdžias ir pažeidžiamas šalis vystant pagrindinę ekonomikos infrastruktūrą ir priemones, kurių joms reikia siekiant prekybą paversti ekonomikos augimo ir vystymosi varomąja jėga; palankiai vertina Komisijos pareiškimus, kad ES jau pasiekė savo tikslą iki 2010 m. su prekyba susijusiai pagalbai (SPSP) skirti 2 mlrd. eurų, nes 2008 m. bendros ES ir valstybių narių išlaidos SPSP pasiekė 2,15 mlrd. eurų (1,14 mlrd. eurų skyrė valstybės narės, o 1,01 mlrd. eurų – ES), taip pat nurodo, kad svarbūs rezultatai buvo pasiekti vykdant platesnę pagalbos prekybai darbotvarkę, įskaitant transporto ir energetikos, gamybos sektorius ir su prekyba susijusius pakeitimus; vis dėlto ragina Komisiją pateikti išsamią informaciją (įskaitant skaičius) apie biudžeto eilutes, kurios naudojamos su prekyba susijusiai paramai ir pagalbos prekybai politikai finansuoti;

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau dėmesio MIŠ ir jas remti siekiant padidinti bendrą ES pagalbos prekybai finansavimą, kuris pastaruoju metu ne itin išaugo; mano, kad, didėjant regioninės integracijos svarbai ES pagalbos prekybai darbotvarkei, reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant užbaigti formuoti visus AKR šalims skirtus regioninės pagalbos prekybai paketus; laikosi nuomonės, kad galima padidinti pagalbos veiksmingumą dažniau naudojant bendrą analizę, bendro reagavimo strategijas ir bendrą pagalbos prekybai priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau dėmesio MIŠ ir jas remti siekiant padidinti bendrą ES pagalbos prekybai finansavimą, kuris pastaruoju metu ne itin išaugo; mano, kad, didėjant regioninės integracijos svarbai ES pagalbos prekybai darbotvarkei, reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant užbaigti formuoti visus AKR šalims skirtus regioninės pagalbos prekybai paketus; laikosi nuomonės, kad galima padidinti pagalbos veiksmingumą dažniau naudojant bendrą analizę, bendro reagavimo strategijas ir bendrą pagalbos prekybai priemonių įgyvendinimą;

| 37. | mano, kad Pietų šalių tarpusavio prekyba tampa sparčiai augančia pasaulinės prekybos dalimi ir kad ji gali tapti vis svarbesne užtikrinant skurdžiausių šalių vystymąsi ir ją derėtų skatinti bei remti; |
| --- | --- |

37.

mano, kad Pietų šalių tarpusavio prekyba tampa sparčiai augančia pasaulinės prekybos dalimi ir kad ji gali tapti vis svarbesne užtikrinant skurdžiausių šalių vystymąsi ir ją derėtų skatinti bei remti;

III.   Prioritetiniai TVT tikslai

| 38. | ragina ES išlaikyti integruotą ir visapusišką požiūrį į TVT, pripažįstant, kad pavieniai siekiai ir tikslai yra susiję, ir nustatant minimalius skurdo pašalinimui būtinus reikalavimus; |
| --- | --- |

38.

ragina ES išlaikyti integruotą ir visapusišką požiūrį į TVT, pripažįstant, kad pavieniai siekiai ir tikslai yra susiję, ir nustatant minimalius skurdo pašalinimui būtinus reikalavimus;

Sveikata ir švietimas

| 39. | ragina visas valstybes nares ir Komisiją skirti mažiausiai 20 proc. visų vystymosi išlaidų pagrindinėms sveikatos ir švietimo reikmėms, padidinti savo įnašus į Pasaulinį fondą kovai su AIDS, tuberkulioze ir maliarija, taip pat prioritetą teikti gimdyvių sveikatai bei kovai su naujagimių mirtingumu; |
| --- | --- |

39.

ragina visas valstybes nares ir Komisiją skirti mažiausiai 20 proc. visų vystymosi išlaidų pagrindinėms sveikatos ir švietimo reikmėms, padidinti savo įnašus į Pasaulinį fondą kovai su AIDS, tuberkulioze ir maliarija, taip pat prioritetą teikti gimdyvių sveikatai bei kovai su naujagimių mirtingumu;

| 40. | ragina besivystančias šalis mažiausiai 15 proc. savo nacionalinių biudžetų skirti sveikatos priežiūrai ir stiprinti savo sveikatos priežiūros sistemas; |
| --- | --- |

40.

ragina besivystančias šalis mažiausiai 15 proc. savo nacionalinių biudžetų skirti sveikatos priežiūrai ir stiprinti savo sveikatos priežiūros sistemas;

| 41. | ragina ES ir besivystančias šalis skatinti nemokamą sveikatos priežiūrą ir nemokamą mokslą; |
| --- | --- |

41.

ragina ES ir besivystančias šalis skatinti nemokamą sveikatos priežiūrą ir nemokamą mokslą;

| 42. | ragina visas valstybes nares ir Komisiją vėl padidinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių užtikrinimo besivystančiose šalyse finansavimą, kurio mažėjimas kelia nerimą, taip pat remti savanoriško šeimos planavimo, saugių abortų, lytiniu keliu plintančių infekcijų gydymo ir reprodukcinės sveikatos reikmenų, kuriuos sudaro gyvybiškai svarbūs vaistai ir kontraceptikai, įskaitant prezervatyvus, teikimo politikos priemones; |
| --- | --- |

42.

ragina visas valstybes nares ir Komisiją vėl padidinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių užtikrinimo besivystančiose šalyse finansavimą, kurio mažėjimas kelia nerimą, taip pat remti savanoriško šeimos planavimo, saugių abortų, lytiniu keliu plintančių infekcijų gydymo ir reprodukcinės sveikatos reikmenų, kuriuos sudaro gyvybiškai svarbūs vaistai ir kontraceptikai, įskaitant prezervatyvus, teikimo politikos priemones;

| 43. | prašo Komisijos, valstybių narių ir besivystančių šalių nuosekliai ir visapusiškai įgyvendinti 5–ą TVT (dėl gimdyvių sveikatos gerinimo), 4–ą TVT (dėl vaikų mirtingumo) ir 6–ą TVT (dėl AIDS, maliarijos ir tuberkuliozės), taip pat įgyvendinti 3–ą TVT (dėl lyčių lygybės ir moterų galimybių didinimo); |
| --- | --- |

43.

prašo Komisijos, valstybių narių ir besivystančių šalių nuosekliai ir visapusiškai įgyvendinti 5–ą TVT (dėl gimdyvių sveikatos gerinimo), 4–ą TVT (dėl vaikų mirtingumo) ir 6–ą TVT (dėl AIDS, maliarijos ir tuberkuliozės), taip pat įgyvendinti 3–ą TVT (dėl lyčių lygybės ir moterų galimybių didinimo);

| 44. | prašo šalių ir regionų strateginiuose dokumentuose pabrėžti, kad reikalingi kovai su moterų diskriminavimu ir prieš jas nukreipta prievarta skirti teisės aktai, skatinti moterų dalyvavimą sprendimų priėmime ir dar kartą pabrėžti, kad reikalinga lyčių klausimą atspindinti politika; |
| --- | --- |

44.

prašo šalių ir regionų strateginiuose dokumentuose pabrėžti, kad reikalingi kovai su moterų diskriminavimu ir prieš jas nukreipta prievarta skirti teisės aktai, skatinti moterų dalyvavimą sprendimų priėmime ir dar kartą pabrėžti, kad reikalinga lyčių klausimą atspindinti politika;

| 45. | pakartoja, kad ES turėtų remti besivystančias šalis, kurios naudojasi Sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS) įtvirtintomis vadinamosiomis lanksčiomis galimybėmis, kad įgyvendindamos savo nacionalines sveikatos apsaugos programas galėtų užtikrinti aprūpinimą vaistais prieinamomis kainomis; pabrėžia, kad susitarimai, kuriais garantuojama galimybė įsigyti generinių vaistų, negali būti pažeidžiami sudarant laisvos prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

45.

pakartoja, kad ES turėtų remti besivystančias šalis, kurios naudojasi Sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS) įtvirtintomis vadinamosiomis lanksčiomis galimybėmis, kad įgyvendindamos savo nacionalines sveikatos apsaugos programas galėtų užtikrinti aprūpinimą vaistais prieinamomis kainomis; pabrėžia, kad susitarimai, kuriais garantuojama galimybė įsigyti generinių vaistų, negali būti pažeidžiami sudarant laisvos prekybos susitarimus;

Pažeidžiamos grupės

| 46. | ragina ES skirti mažiausiai pusę savo paramos MIŠ ir ją tose šalyse panaudoti tiems, kam jos labiausiai reikia, didžiausią dėmesį skiriant moterims, vaikams, žmonėms su negalia, ir veiksmingiau įtraukti pažeidžiamų grupių interesus į savo vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

46.

ragina ES skirti mažiausiai pusę savo paramos MIŠ ir ją tose šalyse panaudoti tiems, kam jos labiausiai reikia, didžiausią dėmesį skiriant moterims, vaikams, žmonėms su negalia, ir veiksmingiau įtraukti pažeidžiamų grupių interesus į savo vystymosi strategijas;

| 47. | atsižvelgdamas į tai, remia Komisijos pasiūlymą 2010 m. atliekant AKR programų laikotarpio vidurio peržiūrą perskirstyti lėšas toms šalims, kurių padėtis blogiausia; |
| --- | --- |

47.

atsižvelgdamas į tai, remia Komisijos pasiūlymą 2010 m. atliekant AKR programų laikotarpio vidurio peržiūrą perskirstyti lėšas toms šalims, kurių padėtis blogiausia;

| 48. | ragina ES ir besivystančias šalis ypatingą dėmesį skirti mažumų teisėms ir primygtinai ragina ES įtraukti neginčytinas žmogaus teisių ir nediskriminavimo nuostatas į savo tarptautinius susitarimus, be kita ko, skiriant dėmesį diskriminavimui dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus bei seksualinės orientacijos ir AIDS/ŽIV segančių žmonių diskriminavimui; |
| --- | --- |

48.

ragina ES ir besivystančias šalis ypatingą dėmesį skirti mažumų teisėms ir primygtinai ragina ES įtraukti neginčytinas žmogaus teisių ir nediskriminavimo nuostatas į savo tarptautinius susitarimus, be kita ko, skiriant dėmesį diskriminavimui dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus bei seksualinės orientacijos ir AIDS/ŽIV segančių žmonių diskriminavimui;

Laisvė nuo bado

| 49. | ragina ES ir jos partnerių vyriausybes padidinti investicijas į žemės ūkį ir apsirūpinimo maistu užtikrinimą iki tokio lygio, kuris visiems garantuotų laisvę nuo bado, ypač atsižvelgiant į neatidėliotinus alkio patenkinimo poreikius, mažus ūkius ir socialinės apsaugos programas; |
| --- | --- |

49.

ragina ES ir jos partnerių vyriausybes padidinti investicijas į žemės ūkį ir apsirūpinimo maistu užtikrinimą iki tokio lygio, kuris visiems garantuotų laisvę nuo bado, ypač atsižvelgiant į neatidėliotinus alkio patenkinimo poreikius, mažus ūkius ir socialinės apsaugos programas;

| 50. | ragina Komisiją remti žemės nuosavybę, kaip skurdo mažinimo ir apsirūpinimo maistu užtikrinimo priemonę, stiprinant nuosavybės teises ir palengvinant ūkininkų, mažų įmonių ir vietos bendruomenių galimybes gauti kreditą; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją remti žemės nuosavybę, kaip skurdo mažinimo ir apsirūpinimo maistu užtikrinimo priemonę, stiprinant nuosavybės teises ir palengvinant ūkininkų, mažų įmonių ir vietos bendruomenių galimybes gauti kreditą;

Tinkamas darbas

| 51. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vyriausybės remiami užsienio investuotojai šiuo metu įgyja dirbamos žemės (ypač Afrikoje), o dėl to gali kilti grėsmė apsirūpinimui maistu vietos lygmeniu ir atsirasti rimtų, didelio masto pasekmių besivystančiose šalyse; ragina JT ir ES spręsti dirbamos žemės įsigijimo neigiamo poveikio (įskaitant smulkių ūkių nusavinimą ir netvarų žemės ir vandens naudojimą) problemą pripažįstant gyventojų teisę kontroliuoti dirbamą žemę ir kitus gyvybiškai svarbius gamtinius išteklius; |
| --- | --- |

51.

reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vyriausybės remiami užsienio investuotojai šiuo metu įgyja dirbamos žemės (ypač Afrikoje), o dėl to gali kilti grėsmė apsirūpinimui maistu vietos lygmeniu ir atsirasti rimtų, didelio masto pasekmių besivystančiose šalyse; ragina JT ir ES spręsti dirbamos žemės įsigijimo neigiamo poveikio (įskaitant smulkių ūkių nusavinimą ir netvarų žemės ir vandens naudojimą) problemą pripažįstant gyventojų teisę kontroliuoti dirbamą žemę ir kitus gyvybiškai svarbius gamtinius išteklius;

| 52. | ragina valstybes nares ir Komisiją dėti daugiau pastangų kovai su vaikų darbu, remiant konkrečias programas ir nustatant vystymosi politikos ir tarptautinės prekybos gaires; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares ir Komisiją dėti daugiau pastangų kovai su vaikų darbu, remiant konkrečias programas ir nustatant vystymosi politikos ir tarptautinės prekybos gaires;

| 53. | ragina ES ir besivystančių šalių vyriausybes tvirtai remti TDO Visuotinį darbo vietų paktą ir veiksmingai taikyti visus Tinkamo darbo darbotvarkės aspektus; |
| --- | --- |

53.

ragina ES ir besivystančių šalių vyriausybes tvirtai remti TDO Visuotinį darbo vietų paktą ir veiksmingai taikyti visus Tinkamo darbo darbotvarkės aspektus;

| 54. | ragina Komisiją stebėti darbuotojų socialinę apsaugą, socialinį dialogą ir pagrindinius darbo standartus besivystančiose šalyse ir, kai būtina, teikti paskatas bei taikyti sankcijas, naudojant prekybos sutartis ir visas kitas prieinamas priemones; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją stebėti darbuotojų socialinę apsaugą, socialinį dialogą ir pagrindinius darbo standartus besivystančiose šalyse ir, kai būtina, teikti paskatas bei taikyti sankcijas, naudojant prekybos sutartis ir visas kitas prieinamas priemones;

IV.   Valdymas

| 55. | ragina Pasaulio banką ir TVF skirti teisingesnę balsavimo teisių dalį nepakankamai atstovaujamoms šalims ir taip užtikrinti, kad jau netrukus kreditoriai ir skolininkai turėtų vienodas balsavimo teises ir kad skolinant nebūtų pažeidžiami savanoriško įsipareigojimo principai, dėl kurių įsipareigota Paryžiuje ir Akroje; |
| --- | --- |

55.

ragina Pasaulio banką ir TVF skirti teisingesnę balsavimo teisių dalį nepakankamai atstovaujamoms šalims ir taip užtikrinti, kad jau netrukus kreditoriai ir skolininkai turėtų vienodas balsavimo teises ir kad skolinant nebūtų pažeidžiami savanoriško įsipareigojimo principai, dėl kurių įsipareigota Paryžiuje ir Akroje;

| 56. | ragina TVF didinti mažas pajamas gaunančių šalių (MPGŠ) galimybes naudotis jo lengvatinio kredito priemonėmis ir MPGŠ skirti daugiau specialiųjų skolinimosi teisių (angl. SDR), atsižvelgiant į šių šalių poreikius; |
| --- | --- |

56.

ragina TVF didinti mažas pajamas gaunančių šalių (MPGŠ) galimybes naudotis jo lengvatinio kredito priemonėmis ir MPGŠ skirti daugiau specialiųjų skolinimosi teisių (angl. SDR), atsižvelgiant į šių šalių poreikius;

| 57. | priimant bendrą sprendimą dėl būsimos Europos investicijų banko išorės įgaliojimų peržiūros, ketina užtikrinti, kad EIB įgyvendintų savo įgaliojimus, susijusius su vystymusi, ir jo išteklių naudojimą labiau suderinti su besivystančių šalių poreikiais, įskaitant abipusiai veiksmingas neturtingiesiems palankias kredito priemones; |
| --- | --- |

57.

priimant bendrą sprendimą dėl būsimos Europos investicijų banko išorės įgaliojimų peržiūros, ketina užtikrinti, kad EIB įgyvendintų savo įgaliojimus, susijusius su vystymusi, ir jo išteklių naudojimą labiau suderinti su besivystančių šalių poreikiais, įskaitant abipusiai veiksmingas neturtingiesiems palankias kredito priemones;

| 58. | ragina visas valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad JT liktų įprastu forumu pasaulinio valdymo ir skurdo problemoms spręsti; |
| --- | --- |

58.

ragina visas valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad JT liktų įprastu forumu pasaulinio valdymo ir skurdo problemoms spręsti;

| 59. | ragina ES ir Afrikos Sąjungos valdžios institucijas realizuoti iš naujo atsiradusią politinę valią strateginei Afrikos ir ES partnerystei ir skirti konkrečius išteklius, kad būtų galima įgyvendinti visą šios partnerystės potencialą; |
| --- | --- |

59.

ragina ES ir Afrikos Sąjungos valdžios institucijas realizuoti iš naujo atsiradusią politinę valią strateginei Afrikos ir ES partnerystei ir skirti konkrečius išteklius, kad būtų galima įgyvendinti visą šios partnerystės potencialą;

| 60. | ragina ES ir tarptautinę bendruomenę skatinti ir remti demokratiją, taiką, teisinės valstybės principus ir nekorumpuotą administravimą besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

60.

ragina ES ir tarptautinę bendruomenę skatinti ir remti demokratiją, taiką, teisinės valstybės principus ir nekorumpuotą administravimą besivystančiose šalyse;

| 61. | ragina ES ir tarptautinę bendruomenę dėti ypatingas pastangas remiant besivystančių šalių viešąjį administravimą, kad būtų galima visų pirma kovoti su korupcija ir sukurti skaidrią, nešališką ir sąžiningą administracinę aplinką, taip pat pripažįstant itin svarbų nevalstybinių subjektų ir pilietinės visuomenės vaidmenį; |
| --- | --- |

61.

ragina ES ir tarptautinę bendruomenę dėti ypatingas pastangas remiant besivystančių šalių viešąjį administravimą, kad būtų galima visų pirma kovoti su korupcija ir sukurti skaidrią, nešališką ir sąžiningą administracinę aplinką, taip pat pripažįstant itin svarbų nevalstybinių subjektų ir pilietinės visuomenės vaidmenį;

| 62. | ragina visas besivystančias šalis skubiai pasirašyti JT konvenciją dėl kovos su korupcija ir imtis praktinių veiksmų siekiant veiksmingai įgyvendinti jos nuostatas bei nustatyti pažangos stebėsenos priemones; |
| --- | --- |

62.

ragina visas besivystančias šalis skubiai pasirašyti JT konvenciją dėl kovos su korupcija ir imtis praktinių veiksmų siekiant veiksmingai įgyvendinti jos nuostatas bei nustatyti pažangos stebėsenos priemones;

| 63. | pripažįsta, jog besivystančioms šalims reikia pagerinti tarptautinių apskaitos standartų taikymą, kad būtų užkirstas kelias mokesčių nemokėjimui ir vengimui ir taip užtikrintas geresnis fiskalinis valdymas pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

63.

pripažįsta, jog besivystančioms šalims reikia pagerinti tarptautinių apskaitos standartų taikymą, kad būtų užkirstas kelias mokesčių nemokėjimui ir vengimui ir taip užtikrintas geresnis fiskalinis valdymas pasauliniu mastu;

| 64. | ragina besivystančias šalis įtraukti parlamentus, vietos valdžią, pilietinę visuomenę ir kitus nevalstybinius subjektus į visus politikos formavimo ir įgyvendinimo etapus; |
| --- | --- |

64.

ragina besivystančias šalis įtraukti parlamentus, vietos valdžią, pilietinę visuomenę ir kitus nevalstybinius subjektus į visus politikos formavimo ir įgyvendinimo etapus;

| 65. | ragina besivystančias šalis, ypač tas, kurioms skiriama daugiausia ES pagalbos, stiprinti gerą visų savo viešosios politikos sričių valdymą, visų pirma gaunamos pagalbos valdymą, ir primygtinai ragina Komisiją imtis visų reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti skaidrų ir efektyvų pagalbos panaudojimą; |
| --- | --- |

65.

ragina besivystančias šalis, ypač tas, kurioms skiriama daugiausia ES pagalbos, stiprinti gerą visų savo viešosios politikos sričių valdymą, visų pirma gaunamos pagalbos valdymą, ir primygtinai ragina Komisiją imtis visų reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti skaidrų ir efektyvų pagalbos panaudojimą;

| 66. | pripažįsta, kad esama labai svarbaus ryšio tarp saugumo ir vystymosi, ir susirūpinęs pažymi, kad nėra pakankamos pažangos ieškant taikaus įsisenėjusių konfliktų ES kaimyninėse ir kitose šalyse sprendimo, ir primygtinai ragina ES apsvarstyti šioje srityje dedamas savo pastangas; |
| --- | --- |

66.

pripažįsta, kad esama labai svarbaus ryšio tarp saugumo ir vystymosi, ir susirūpinęs pažymi, kad nėra pakankamos pažangos ieškant taikaus įsisenėjusių konfliktų ES kaimyninėse ir kitose šalyse sprendimo, ir primygtinai ragina ES apsvarstyti šioje srityje dedamas savo pastangas;

| 67. | ragina ES dalyvauti plataus užmojo ir konstruktyviame dialoge su visomis įprastomis ir naujomis paramą teikiančiomis šalimis, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti TVT ir kad skurdo mažinimas tebebūtų vienas svarbiausių pasaulinės darbotvarkės klausimų; |
| --- | --- |

67.

ragina ES dalyvauti plataus užmojo ir konstruktyviame dialoge su visomis įprastomis ir naujomis paramą teikiančiomis šalimis, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti TVT ir kad skurdo mažinimas tebebūtų vienas svarbiausių pasaulinės darbotvarkės klausimų;

*

* *

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

68.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui.

---

(1)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

(2)  2007 m. gegužės 15 d. Tarybos išvados 9558/2007.

(3)  COM(2005)0134 galutinis.

(4)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

(5)  COM(2010)0159 galutinis.

(6)  Byla C-155/07, Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą, OL C 327, 2008 12 20, p. 2.

(7)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 316.

(8)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 232.

(9)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 62.

(10)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 15.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0089.

(12)  „Pagalbos veiksmingumo darbotvarkė. Europos lygmens politikos privalumai“, Europos Komisija, 2009 m. spalio mėn.

(13)  „Migracijos ir migrantų perlaidų į kilmės šalis tendencijos 2009 m.“, Pasaulio bankas, 2009 m. lapkričio mėn.

(14)  „Tarptautinio kovos su klimato kaita finansavimo didinimas. Europos pasiūlymai Kopenhagos susitarimui“, (COM(2009)0475).

(15)  „Plaukimas prieš srovę. Kaip besivystančios šalys reaguoja į pasaulinę krizę“, Pasaulio bankas, 2009 m. kovo mėn.

(16)  Profesorius Guttorm Schjelderup, Europos Parlamento klausymas, 2009 m. lapkričio 10 d.

(17)  Duomenys apie pasaulyje atliktus abortus, Pasaulio sveikatos organizacija ir A. F. Guttmacherio institutas, 2007 m.

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/57 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/57

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienis2020 m. Europa

P7_TA(2010)0223

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strategijos „2020 m. Europa“

2011/C 236 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į neoficialų Europos Vadovų Tarybos 2010 m. vasario 11 d. susitikimą,

atsižvelgdamas į Komisijos pradėtą viešąją konsultaciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ ir jos išvadas (SEC(2010)0116),

atsižvelgdamas į Komisijos atliktą Lisabonos strategijos vertinimą (SEC(2010)0114),

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos dokumentą, pavadintą „Septyni Europos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos įgyvendinimo veiksmai“,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl „ES 2020“ (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, atsižvelgiant į nemažėjančią finansinę, ekonominę ir socialinę krizę, su strategija „2020 m. Europa“, kurią 2010 m. birželio mėn. turėtų patvirtinti Europos Vadovų Taryba, susiję lūkesčiai yra ypač dideli, |
| --- | --- |

A.

kadangi, atsižvelgiant į nemažėjančią finansinę, ekonominę ir socialinę krizę, su strategija „2020 m. Europa“, kurią 2010 m. birželio mėn. turėtų patvirtinti Europos Vadovų Taryba, susiję lūkesčiai yra ypač dideli,

| B. | kadangi daugelis valstybių narių vis dar susiduria su didėjančiu nedarbu ir, jeigu vidutinės trukmės laikotarpiu nebus deramos politinės reakcijos, be darbo ES gali likti apie 28 mln. žmonių, taigi kils didelių socialinių ir gyvenimo sunkumų; kadangi dėl krizės prarandama milijonai darbo vietų ir padidėjo darbo vietų nesaugumas; |
| --- | --- |

B.

kadangi daugelis valstybių narių vis dar susiduria su didėjančiu nedarbu ir, jeigu vidutinės trukmės laikotarpiu nebus deramos politinės reakcijos, be darbo ES gali likti apie 28 mln. žmonių, taigi kils didelių socialinių ir gyvenimo sunkumų; kadangi dėl krizės prarandama milijonai darbo vietų ir padidėjo darbo vietų nesaugumas;

| C. | kadangi tvaresnės gamybos, platinimo ir vartojimo tendencijos yra iš esmės būtinos atsižvelgiant į klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą ir gamtinių išteklių išeikvojimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi tvaresnės gamybos, platinimo ir vartojimo tendencijos yra iš esmės būtinos atsižvelgiant į klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą ir gamtinių išteklių išeikvojimą,

| D. | kadangi Komisijos komunikatas ir Tarybos pareiškimai dėl kai kurių strategijos „2020 m. Europa“ turinio aspektų, pvz., dėl pagrindinių tikslų, pavyzdinių pasiūlymų, kliūčių ir rodiklių, buvo labai bendro pobūdžio ir kadangi Komisijai dėl to reikia skubiai parengti išsamesnius planus, paaiškinančius, kaip bus sėkmingai įgyvendinamos šios iniciatyvos, ir pateikti šiuos planus Parlamentui, |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisijos komunikatas ir Tarybos pareiškimai dėl kai kurių strategijos „2020 m. Europa“ turinio aspektų, pvz., dėl pagrindinių tikslų, pavyzdinių pasiūlymų, kliūčių ir rodiklių, buvo labai bendro pobūdžio ir kadangi Komisijai dėl to reikia skubiai parengti išsamesnius planus, paaiškinančius, kaip bus sėkmingai įgyvendinamos šios iniciatyvos, ir pateikti šiuos planus Parlamentui,

| E. | kadangi siekiant veiksmingumo, Europos užduotimis ir atsakomybe gerai suderintu būdu turi dalintis ES, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios lygmenys, visi valdymo lygmenys turi pasižymėti aukščiausia kokybe ir atskaitomybe, o visi svarbūs pokyčių veiksniai (su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei pilietine visuomene bendradarbiaujančios įmonės ir universitetai) turėtų atlikti viena iš esminių vaidmenų naujojoje įgyvendinimo sistemoje, |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant veiksmingumo, Europos užduotimis ir atsakomybe gerai suderintu būdu turi dalintis ES, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios lygmenys, visi valdymo lygmenys turi pasižymėti aukščiausia kokybe ir atskaitomybe, o visi svarbūs pokyčių veiksniai (su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei pilietine visuomene bendradarbiaujančios įmonės ir universitetai) turėtų atlikti viena iš esminių vaidmenų naujojoje įgyvendinimo sistemoje,

| F. | kadangi svarbu atsižvelgti į demografinę krizę ir jos pasekmes, taip pat kadangi ateities kartos neturi būti paaukotos siekiant išsaugoti nustatytas ankstesnės kartos socialines teises, |
| --- | --- |

F.

kadangi svarbu atsižvelgti į demografinę krizę ir jos pasekmes, taip pat kadangi ateities kartos neturi būti paaukotos siekiant išsaugoti nustatytas ankstesnės kartos socialines teises,

Bendrosios pastabos

| 1. | reiškia savo nusivylimą dėl pagrindinių naujosios strategijos „2020 m. Europa“ elementų, dėl kurių 2010 m. kovo 26 d. susitarė Europos Vadovų Taryba; ragina Europos Vadovų Taryba pasimokyti iš esamos krizės klaidų ir nustatyti iš tiesų įžvalgią, plataus užmojo ir nuoseklią strategiją; |
| --- | --- |

1.

reiškia savo nusivylimą dėl pagrindinių naujosios strategijos „2020 m. Europa“ elementų, dėl kurių 2010 m. kovo 26 d. susitarė Europos Vadovų Taryba; ragina Europos Vadovų Taryba pasimokyti iš esamos krizės klaidų ir nustatyti iš tiesų įžvalgią, plataus užmojo ir nuoseklią strategiją;

| 2. | ragina strategijoje „2020 m. Europa“ laikytis bendro pobūdžio politinės ES ateities sampratos, pagal kurią būtų numatyta konkurencinga, sociali ir tvari Sąjunga, kurioje formuojant politiką didžiausias dėmesys būtų skiriamas žmonėms ir aplinkos apsaugai; |
| --- | --- |

2.

ragina strategijoje „2020 m. Europa“ laikytis bendro pobūdžio politinės ES ateities sampratos, pagal kurią būtų numatyta konkurencinga, sociali ir tvari Sąjunga, kurioje formuojant politiką didžiausias dėmesys būtų skiriamas žmonėms ir aplinkos apsaugai;

| 3. | mano, kad valstybės narės turėtų pagerinti savo ekonominius rezultatus pradėdamos struktūrines reformas, siekiant nustatyti optimalias viešąsias išlaidas, mažinti biurokratiją, didinti piliečių galias, skatinti verslumą ir novatoriškumą, didinti teisės aktų palankumą mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir suteikti žmonėms galimybę kuo labiau padidinti savo potencialą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad valstybės narės turėtų pagerinti savo ekonominius rezultatus pradėdamos struktūrines reformas, siekiant nustatyti optimalias viešąsias išlaidas, mažinti biurokratiją, didinti piliečių galias, skatinti verslumą ir novatoriškumą, didinti teisės aktų palankumą mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir suteikti žmonėms galimybę kuo labiau padidinti savo potencialą;

| 4. | pripažįsta, kad siekiant išvengti euro krizės sprendimų, dėl kurių ilgą laiką truktų ekonomikos stagnacija, Sąjungai derėtų tuo pačiu metu įgyvendinti tvaraus ekonominio augimo spartinimo strategiją kartu su reformomis, skirtomis konkurencingumui grąžinti ir pagerinti; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad siekiant išvengti euro krizės sprendimų, dėl kurių ilgą laiką truktų ekonomikos stagnacija, Sąjungai derėtų tuo pačiu metu įgyvendinti tvaraus ekonominio augimo spartinimo strategiją kartu su reformomis, skirtomis konkurencingumui grąžinti ir pagerinti;

| 5. | apgailestauja dėl to, kad Europos Vadovų Tarybos išvadose nekreipiama dėmesio į poreikį naujoje 2020 m. strategijoje visapusiškai atsižvelgti į dabartinį netvirtą ekonomikos atsigavimo procesą numatant nuoseklią politinę darbotvarkę ir į strategiją visapusiškai įtraukiant makroekonominę politiką, siekiant užtikrinti, kad ji nenukentėtų dėl būtino biudžetų konsolidavimo; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl to, kad Europos Vadovų Tarybos išvadose nekreipiama dėmesio į poreikį naujoje 2020 m. strategijoje visapusiškai atsižvelgti į dabartinį netvirtą ekonomikos atsigavimo procesą numatant nuoseklią politinę darbotvarkę ir į strategiją visapusiškai įtraukiant makroekonominę politiką, siekiant užtikrinti, kad ji nenukentėtų dėl būtino biudžetų konsolidavimo;

| 6. | apgailestauja, kad su Parlamentu, kuris yra Europos piliečius atstovaujanti institucija, nėra konsultuojamasi dėl rodiklių, kurių pagrindu rengiamos strategijos „2020 m. Europa“ nacionalinės reformų programos; ragina Tarybą jos birželio mėnesio posėdžio metu pritarti pagrindiniams strategijos „2020 m. Europa“ elementams, tačiau tvirtina, kad Tarybai nederėtų priimtų galutinių sprendimų dėl strategijos „2020 m. Europa“ pagrindinių priemonių, tikslų ir rodiklių, kol ji nedelsdama nepasikonsultavo su Parlamentu; taip pat mano, kad nustatant ir įgyvendinant šią strategiją turėtų aktyviai dalyvauti nacionaliniai parlamentai, regionai, savivaldybės, socialiniai partneriai ir NVO; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad su Parlamentu, kuris yra Europos piliečius atstovaujanti institucija, nėra konsultuojamasi dėl rodiklių, kurių pagrindu rengiamos strategijos „2020 m. Europa“ nacionalinės reformų programos; ragina Tarybą jos birželio mėnesio posėdžio metu pritarti pagrindiniams strategijos „2020 m. Europa“ elementams, tačiau tvirtina, kad Tarybai nederėtų priimtų galutinių sprendimų dėl strategijos „2020 m. Europa“ pagrindinių priemonių, tikslų ir rodiklių, kol ji nedelsdama nepasikonsultavo su Parlamentu; taip pat mano, kad nustatant ir įgyvendinant šią strategiją turėtų aktyviai dalyvauti nacionaliniai parlamentai, regionai, savivaldybės, socialiniai partneriai ir NVO;

Kliūtys ir pagrindiniai tikslai

| 7. | atkreipia dėmesį į penkis pagrindinius tikslus, dėl kurių susitarė Europos Vadovų Taryba – užimtumo lygio, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakų ir socialinės įtraukties; pabrėžia, kad šie pagrindiniai tikslai turėtų būti suformuluoti atsižvelgus į nuoseklią ir darnią tvarios plėtros strategiją, į kurią būtų įtrauktos ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos politikos darbotvarkės; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į penkis pagrindinius tikslus, dėl kurių susitarė Europos Vadovų Taryba – užimtumo lygio, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakų ir socialinės įtraukties; pabrėžia, kad šie pagrindiniai tikslai turėtų būti suformuluoti atsižvelgus į nuoseklią ir darnią tvarios plėtros strategiją, į kurią būtų įtrauktos ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos politikos darbotvarkės;

Bendrosios rinkos atgaivinimas

| 8. | pabrėžia, kad bendroji rinka yra vienas iš pagrindinių ES ekonominio augimo veiksnių ir kad jos kūrimas dar turi būti visapusiškai užbaigtas; taip pat nurodo, kad dėl tebesančių kai kurių kliūčių laisvam asmenų, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimui būtinos tolesnės visų ES institucijų pastangos siekiant sukurti teisingą, geresnę, konkurencingesnę ir veiksmingesnę bendrąją rinką; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad bendroji rinka yra vienas iš pagrindinių ES ekonominio augimo veiksnių ir kad jos kūrimas dar turi būti visapusiškai užbaigtas; taip pat nurodo, kad dėl tebesančių kai kurių kliūčių laisvam asmenų, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimui būtinos tolesnės visų ES institucijų pastangos siekiant sukurti teisingą, geresnę, konkurencingesnę ir veiksmingesnę bendrąją rinką;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu politikos formavimo dėmesio centre išlaikyti laisvą prekybą ir prieigą prie pasaulinės rinkos, taip pat išvengti bet kokių žingsnių protekcionizmo link, nes novatoriški verslininkai ir bendrovės gali klestėti laisvoje pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu politikos formavimo dėmesio centre išlaikyti laisvą prekybą ir prieigą prie pasaulinės rinkos, taip pat išvengti bet kokių žingsnių protekcionizmo link, nes novatoriški verslininkai ir bendrovės gali klestėti laisvoje pasaulinėje rinkoje;

| 10. | pabrėžia, kad siekiant baigti įgyvendinti bendrąją rinką ir padaryti ją priimtinesne visuomenei reikalingos ryžtingesnės iniciatyvos; todėl teigiamai vertina Mario Monti parengtą pranešimo projektą, kuriame, kaip ir 2010 m. gegužės 20 d. Parlamento rezoliucijoje (2), yra įdomių pasiūlymų, kaip pasiekti sutarimo ir sukurti stipresnę bendrąją rinką; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad siekiant baigti įgyvendinti bendrąją rinką ir padaryti ją priimtinesne visuomenei reikalingos ryžtingesnės iniciatyvos; todėl teigiamai vertina Mario Monti parengtą pranešimo projektą, kuriame, kaip ir 2010 m. gegužės 20 d. Parlamento rezoliucijoje (2), yra įdomių pasiūlymų, kaip pasiekti sutarimo ir sukurti stipresnę bendrąją rinką;

| 11. | mano, kad siekiant sukurti veiksmingą bendrąją rinką, Komisija turi parengti aiškų politinių prioritetų sąrašą, priimdama „Bendrosios rinkos aktą“, į kurį turėtų būti įtrauktos teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios iniciatyvos, kurių paskirtis – sukurti labai konkurencingą socialinę rinkos ekonomiką; |
| --- | --- |

11.

mano, kad siekiant sukurti veiksmingą bendrąją rinką, Komisija turi parengti aiškų politinių prioritetų sąrašą, priimdama „Bendrosios rinkos aktą“, į kurį turėtų būti įtrauktos teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios iniciatyvos, kurių paskirtis – sukurti labai konkurencingą socialinę rinkos ekonomiką;

MVĮ socialinėje rinkos ekonomikoje

| 12. | pabrėžia, kad ES turėtų skatinti MVĮ ir verslininkystės veiklą ir raginti ja užsiimti, nes tai itin svarbu siekiant išsaugoti ir kurti darbo vietas, kad ES derėtų mažinti administravimo ir reguliavimo naštą ir supaprastinti taisykles, siekiant padidinti MVĮ galimybes sparčiau augti nevaržomai parduodant jų produktus (paslaugas) 500 milijonų vartotojų, sudarančių ES bendrą rinką, taip pat, kad ES turėtų toliau mažinti biurokratizmą; be to, pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visapusišką Smulkaus verslo akto įgyvendinimą visais lygmenimis dedant atitinkamas politines pastangas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad ES turėtų skatinti MVĮ ir verslininkystės veiklą ir raginti ja užsiimti, nes tai itin svarbu siekiant išsaugoti ir kurti darbo vietas, kad ES derėtų mažinti administravimo ir reguliavimo naštą ir supaprastinti taisykles, siekiant padidinti MVĮ galimybes sparčiau augti nevaržomai parduodant jų produktus (paslaugas) 500 milijonų vartotojų, sudarančių ES bendrą rinką, taip pat, kad ES turėtų toliau mažinti biurokratizmą; be to, pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visapusišką Smulkaus verslo akto įgyvendinimą visais lygmenimis dedant atitinkamas politines pastangas;

| 13. | pabrėžia, kad MVĮ yra socialinės rinkos ekonomikos pagrindas, darbo vietų kūrėjos ir esminis veiksnys atgaivinant tvarų ekonomikos augimą ir kad dėl šios priežasties pirmenybę reikėtų teikti tolesnėms reformų pastangoms, pvz., leidžiant MVĮ palankius teisės aktus, sudarant naujas įmones skatinančias sąlygas, skatinant verslumą ir didinant galimybes gauti finansavimą; be to, laikosi nuomonės, kad į strategiją „2020 m. Europa“ derėtų įtraukti tikslus ir iniciatyvas, kuriais (-iomis) skatinama didinti vidutinį nuosavo ir rizikos kapitalo dydį bendrovėse; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad MVĮ yra socialinės rinkos ekonomikos pagrindas, darbo vietų kūrėjos ir esminis veiksnys atgaivinant tvarų ekonomikos augimą ir kad dėl šios priežasties pirmenybę reikėtų teikti tolesnėms reformų pastangoms, pvz., leidžiant MVĮ palankius teisės aktus, sudarant naujas įmones skatinančias sąlygas, skatinant verslumą ir didinant galimybes gauti finansavimą; be to, laikosi nuomonės, kad į strategiją „2020 m. Europa“ derėtų įtraukti tikslus ir iniciatyvas, kuriais (-iomis) skatinama didinti vidutinį nuosavo ir rizikos kapitalo dydį bendrovėse;

| 14. | nurodo, kad mikroįmonės dažnai gali padėti kovoti su nedarbu ir kad įmonės steigimas dažnai naudingas siekiant sėkmės, nepaisant socialinės inercijos, taip pat kad pirmoji MVĮ vystymosi sąlyga – jų gebėjimas gauti pakankamai lėšų savo veiklai bei kad MVĮ vystymuisi būtina išsaugoti MVĮ numatytas garantines priemones, dinamiškas antrines rinkas ir ekonominę veiklą Europoje skatinantį bankininkystės sektorių; |
| --- | --- |

14.

nurodo, kad mikroįmonės dažnai gali padėti kovoti su nedarbu ir kad įmonės steigimas dažnai naudingas siekiant sėkmės, nepaisant socialinės inercijos, taip pat kad pirmoji MVĮ vystymosi sąlyga – jų gebėjimas gauti pakankamai lėšų savo veiklai bei kad MVĮ vystymuisi būtina išsaugoti MVĮ numatytas garantines priemones, dinamiškas antrines rinkas ir ekonominę veiklą Europoje skatinantį bankininkystės sektorių;

Užimtumo tikslas

| 15. | pakartoja, kad aukšta darbo vietų kokybė turi būti pagrindinis 2020 m. strategijos prioritetas ir kad siekiant pagerinti užimtumo rodiklius itin svarbu daugiau dėmesio skirti tinkamai veikiančioms darbo rinkoms bei socialinėms sąlygoms; taigi ragina pasitelkus naująją darbotvarkę skatinti padorų darbą, užtikrinti darbuotojų teises visoje Europoje ir gerinti darbo sąlygas; |
| --- | --- |

15.

pakartoja, kad aukšta darbo vietų kokybė turi būti pagrindinis 2020 m. strategijos prioritetas ir kad siekiant pagerinti užimtumo rodiklius itin svarbu daugiau dėmesio skirti tinkamai veikiančioms darbo rinkoms bei socialinėms sąlygoms; taigi ragina pasitelkus naująją darbotvarkę skatinti padorų darbą, užtikrinti darbuotojų teises visoje Europoje ir gerinti darbo sąlygas;

| 16. | mano, kad naujoje strategijoje turi būti labiau akcentuojama darbo padorumas, įskaitant kovą su nelegaliu darbu, taip pat garantijos, kad žmonės, kurie šiuo metu pašalinti iš darbo rinkos, galėtų ją patekti; |
| --- | --- |

16.

mano, kad naujoje strategijoje turi būti labiau akcentuojama darbo padorumas, įskaitant kovą su nelegaliu darbu, taip pat garantijos, kad žmonės, kurie šiuo metu pašalinti iš darbo rinkos, galėtų ją patekti;

| 17. | mano, kad naujoje strategijoje derėtų skatinti darbo rinkas, kuriose gerinamos dirbančių asmenų paskatos ir sąlygos, kartu didinant darbdavių suinteresuotumą įdarbinti asmenis ir išlaikyti juos darbo vietose; |
| --- | --- |

17.

mano, kad naujoje strategijoje derėtų skatinti darbo rinkas, kuriose gerinamos dirbančių asmenų paskatos ir sąlygos, kartu didinant darbdavių suinteresuotumą įdarbinti asmenis ir išlaikyti juos darbo vietose;

Mokslinių tyrimų tikslas

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares išlaikyti bendrą 3 proc. BVP tikslinį rodiklį moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai; ragina valstybes nares geriau išnaudoti sanglaudos politikai bei moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skiriamų lėšų sąveikos galimybes, taip pat užtikrinti, kad naudojant šias priemones būtų kuriamos naujovės, teikiančios realią naudą visuomenei; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir valstybes nares išlaikyti bendrą 3 proc. BVP tikslinį rodiklį moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai; ragina valstybes nares geriau išnaudoti sanglaudos politikai bei moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skiriamų lėšų sąveikos galimybes, taip pat užtikrinti, kad naudojant šias priemones būtų kuriamos naujovės, teikiančios realią naudą visuomenei;

| 19. | pabrėžia, kad vykdant pagrindinius mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektus, investuojant į pagrindinę energetikos infrastruktūrą, įgyvendinant naujus ES įgaliojimus kosminės erdvės politikoje ir ES naujovių politiką reikia užtikrinti tvirtą, patikimą ir ilgalaikę ES finansinę paramą, jei norima įgyvendinti pagrindinius Sąjungos 2020 m. tikslus; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad vykdant pagrindinius mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektus, investuojant į pagrindinę energetikos infrastruktūrą, įgyvendinant naujus ES įgaliojimus kosminės erdvės politikoje ir ES naujovių politiką reikia užtikrinti tvirtą, patikimą ir ilgalaikę ES finansinę paramą, jei norima įgyvendinti pagrindinius Sąjungos 2020 m. tikslus;

| 20. | nurodo, kad Europa privalo toliau stiprinti savo potencialą darbuotojų kvalifikacijos, mokslo, mokslinių tyrimų ir technologijų srityse, t. y. savo inovacijos pajėgumus, kurie yra vienas iš pagrindinių konkurencingumo aspektų, taip pat kad žinių trikampis turi likti strategijos „2020 m. Europa“ dėmesio centre; |
| --- | --- |

20.

nurodo, kad Europa privalo toliau stiprinti savo potencialą darbuotojų kvalifikacijos, mokslo, mokslinių tyrimų ir technologijų srityse, t. y. savo inovacijos pajėgumus, kurie yra vienas iš pagrindinių konkurencingumo aspektų, taip pat kad žinių trikampis turi likti strategijos „2020 m. Europa“ dėmesio centre;

| 21. | laikosi nuomonės, kad siekiant padidinti Europos mokslinių tyrimų efektyvumą, itin svarbu geriau racionalizuoti esamas struktūras ir sukurti moksliniams tyrimams ir naujovėms palankesnę investicijų aplinką tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose; ragina Komisiją pasiūlyti praktinių priemonių, kuriomis būtų galima pagerinti galimybes gauti finansavimą, ypač užtikrinant rizikos kapitalo prieinamumą; |
| --- | --- |

21.

laikosi nuomonės, kad siekiant padidinti Europos mokslinių tyrimų efektyvumą, itin svarbu geriau racionalizuoti esamas struktūras ir sukurti moksliniams tyrimams ir naujovėms palankesnę investicijų aplinką tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose; ragina Komisiją pasiūlyti praktinių priemonių, kuriomis būtų galima pagerinti galimybes gauti finansavimą, ypač užtikrinant rizikos kapitalo prieinamumą;

Klimato ir energetikos tikslai

| 22. | apgailestauja, kad Europos Vadovų Tarybos pagrindiniai tikslai dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo, atsinaujinančios energijos šaltinių ir energijos efektyvumo stokoja užmojo ir šiuo požiūriu nėra nukreipti būti pirmaujančiais pasaulyje, kuriam gresia klimato kaita, kuriame labai išeikvoti gamtos ištekliai, o pasaulinės ekosistemos atsidūrė ant žlugimo slenksčio; todėl ragina nedelsiant ir vienu metu priimti šiuos ES privalomus tikslus:






  a) | vidaus lygmens tikslą mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 proc. iki 2020 m. ir dar labiau mažinti jų kiekį laikui bėgant, jei kitos šalys bus taip pat pasirengusios įsipareigoti imtis atitinkamų veiksmų; |
| --- | --- | --- |

22.

apgailestauja, kad Europos Vadovų Tarybos pagrindiniai tikslai dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo, atsinaujinančios energijos šaltinių ir energijos efektyvumo stokoja užmojo ir šiuo požiūriu nėra nukreipti būti pirmaujančiais pasaulyje, kuriam gresia klimato kaita, kuriame labai išeikvoti gamtos ištekliai, o pasaulinės ekosistemos atsidūrė ant žlugimo slenksčio; todėl ragina nedelsiant ir vienu metu priimti šiuos ES privalomus tikslus:

a)

vidaus lygmens tikslą mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 proc. iki 2020 m. ir dar labiau mažinti jų kiekį laikui bėgant, jei kitos šalys bus taip pat pasirengusios įsipareigoti imtis atitinkamų veiksmų;

| b) | išteklių naudojimo efektyvumo didinimo tikslą; |
| --- | --- |

b)

išteklių naudojimo efektyvumo didinimo tikslą;

| c) | tikslą 20 proc. sumažinti suvartojamos energijos kiekį ir padidinti atsinaujinančių energijos išteklių dalį bent jau 20 proc. iki 2020 m., tuo pačiu metu šalinant technines ir kitokias kliūtis, trukdančias toliau plėtoti atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą, kaip pirmą žingsnį siekiant iki 2050 m. sukurti CO2 neišmetančią, labai našią ekonomiką, daugiausiai besiremiančią atsinaujinančiais energijos šaltiniais; |
| --- | --- |

c)

tikslą 20 proc. sumažinti suvartojamos energijos kiekį ir padidinti atsinaujinančių energijos išteklių dalį bent jau 20 proc. iki 2020 m., tuo pačiu metu šalinant technines ir kitokias kliūtis, trukdančias toliau plėtoti atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą, kaip pirmą žingsnį siekiant iki 2050 m. sukurti CO2 neišmetančią, labai našią ekonomiką, daugiausiai besiremiančią atsinaujinančiais energijos šaltiniais;

| d) | išmatuojamus tikslinius rodiklius, siekiant iki 2020 m. sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų nykimą ir, kur įmanoma, jas atkurti; |
| --- | --- |

d)

išmatuojamus tikslinius rodiklius, siekiant iki 2020 m. sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų nykimą ir, kur įmanoma, jas atkurti;

Švietimo tikslas

| 23. | atkreipia dėmesį į pagrindinį švietimo gerinimo tikslą; apgailestauja dėl to, kad nėra skaičiais išreikštų tikslinių rodiklių ir ragina Europos Vadovų Tarybą nustatyti 100 proc. tikslinį rodiklį viduriniam išsilavinimui, taip pat aiškius pradinio ir vidurinio išsilavinimo kokybinius tikslus ir rodiklius; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į pagrindinį švietimo gerinimo tikslą; apgailestauja dėl to, kad nėra skaičiais išreikštų tikslinių rodiklių ir ragina Europos Vadovų Tarybą nustatyti 100 proc. tikslinį rodiklį viduriniam išsilavinimui, taip pat aiškius pradinio ir vidurinio išsilavinimo kokybinius tikslus ir rodiklius;

| 24. | ragina valstybes nares priimti plataus užmojo tikslus, nustatytus Komisijos komunikate dėl strategijos „2020 m. Europa“, kad iki 2020 m. mokyklos nebaigusių asmenų dalis kiekvienoje amžiaus grupėje būtų mažesnė nei 10 proc. ir mažiausiai 40 proc. gyventojų turėtų aukštąjį ar lygiavertį išsilavinimą; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares priimti plataus užmojo tikslus, nustatytus Komisijos komunikate dėl strategijos „2020 m. Europa“, kad iki 2020 m. mokyklos nebaigusių asmenų dalis kiekvienoje amžiaus grupėje būtų mažesnė nei 10 proc. ir mažiausiai 40 proc. gyventojų turėtų aukštąjį ar lygiavertį išsilavinimą;

| 25. | pabrėžia, kad reikia solidžios mokymosi visą gyvenimą politikos, kurią taikant turėtų būti skatinamos mokymų galimybės ir jos turėtų būti suteiktos asmenims visą jų karjeros laikotarpį; pažymi, kad reikės darbo rinkoje išlaikyti esamą aktyvių asmenų skaičių ir sustiprinti socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad reikia solidžios mokymosi visą gyvenimą politikos, kurią taikant turėtų būti skatinamos mokymų galimybės ir jos turėtų būti suteiktos asmenims visą jų karjeros laikotarpį; pažymi, kad reikės darbo rinkoje išlaikyti esamą aktyvių asmenų skaičių ir sustiprinti socialinę įtrauktį;

Skurdo mažinimo tikslas

| 26. | reikalauja, kad strategijoje „2020 m. Europa“ būtų numatytas tikslas sumažinti skurdą ES perpus, ir pažymi, kad daugelis dabar skurde gyvenančių europiečių arba tų europiečių, kuriems gresia skurdas, yra moterys, ypač vyresnio amžiaus moterys, migrantės, vienišos motinos ir artimuosius prižiūrinčios moterys; |
| --- | --- |

26.

reikalauja, kad strategijoje „2020 m. Europa“ būtų numatytas tikslas sumažinti skurdą ES perpus, ir pažymi, kad daugelis dabar skurde gyvenančių europiečių arba tų europiečių, kuriems gresia skurdas, yra moterys, ypač vyresnio amžiaus moterys, migrantės, vienišos motinos ir artimuosius prižiūrinčios moterys;

| 27. | sveikina Europos Vadovų Tarybos pasiūlymus dėl socialinės įtraukties, visų pirma ir ypač siekiant sumažinti skurdą, ir pabrėžia, kad reikia aiškių tikslų ir iniciatyvų; laiko šį tikslą vienu iš pagrindinių strategijos „2020 m. Europa“ tikslų; ragina parengti ambicingą ir ilgalaikę strategiją kovai su skurdu, kurioje būtų numatyti plataus užmojo skurdo mažinimo, socialinės įtraukties (be kita ko, moterų, vaikų ir vyresnio amžiaus asmenų) bei kovos su dirbančių asmenų skurdu tikslai; pabrėžia, kad reikia tikslo, skirto namų ūkių, kuriose nėra dirbančių asmenų, skaičiui mažinti; |
| --- | --- |

27.

sveikina Europos Vadovų Tarybos pasiūlymus dėl socialinės įtraukties, visų pirma ir ypač siekiant sumažinti skurdą, ir pabrėžia, kad reikia aiškių tikslų ir iniciatyvų; laiko šį tikslą vienu iš pagrindinių strategijos „2020 m. Europa“ tikslų; ragina parengti ambicingą ir ilgalaikę strategiją kovai su skurdu, kurioje būtų numatyti plataus užmojo skurdo mažinimo, socialinės įtraukties (be kita ko, moterų, vaikų ir vyresnio amžiaus asmenų) bei kovos su dirbančių asmenų skurdu tikslai; pabrėžia, kad reikia tikslo, skirto namų ūkių, kuriose nėra dirbančių asmenų, skaičiui mažinti;

Lyčių lygybė

| 28. | apgailestauja dėl to, kad į pagrindinius tikslus, dėl kurių susitarė Europos Vadovų Taryba, neįtraukta lyčių lygybė; ragina parengti lyčių lygybės programą siekiant panaikinti esamą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir užtikrinti visapusišką moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir politikoje, skatinant moterų karjeros galimybes; pabrėžia, kad reikia sukurti geresnes sąlygas, siekiant suderinti darbą ir šeiminį gyvenimą; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja dėl to, kad į pagrindinius tikslus, dėl kurių susitarė Europos Vadovų Taryba, neįtraukta lyčių lygybė; ragina parengti lyčių lygybės programą siekiant panaikinti esamą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir užtikrinti visapusišką moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir politikoje, skatinant moterų karjeros galimybes; pabrėžia, kad reikia sukurti geresnes sąlygas, siekiant suderinti darbą ir šeiminį gyvenimą;

Pavyzdinės iniciatyvos

Pavyzdinė iniciatyva: „Inovacijų sąjunga“

| 29. | mano, kad siekiant paskatinti žiniomis grindžiamą ekonomiką itin svarbus naujos pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų Europa“ sėkmingas įgyvendinimas; ragina Komisiją padidinti visą moksliniams tyrimams ir naujovėms skiriamą Bendrijos biudžeto finansinį paketą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad siekiant paskatinti žiniomis grindžiamą ekonomiką itin svarbus naujos pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų Europa“ sėkmingas įgyvendinimas; ragina Komisiją padidinti visą moksliniams tyrimams ir naujovėms skiriamą Bendrijos biudžeto finansinį paketą;

| 30. | pabrėžia, kad svarbu supaprastinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimą ir sumažinti biurokratizmą, kad žiniomis paremtos įmonės galėtų kuo labiau padidinti savo veiklos efektyvumą ir galėtų būti skatinamas naujų darbo vietų atsiradimas; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad svarbu supaprastinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimą ir sumažinti biurokratizmą, kad žiniomis paremtos įmonės galėtų kuo labiau padidinti savo veiklos efektyvumą ir galėtų būti skatinamas naujų darbo vietų atsiradimas;

| 31. | ragina Europos Komisiją pagerinti inovacijų sąlygas, pvz., sukuriant bendrą ES patentą; teigia, kad gerais ketinimais vadovaujantis sukurtos programos, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą ir formuoti tvarią ekonomiką, veikia netinkamai, ir mano, kad MVĮ, universitetai ir verslas turi būti paskatinti dalyvauti Europos programose; |
| --- | --- |

31.

ragina Europos Komisiją pagerinti inovacijų sąlygas, pvz., sukuriant bendrą ES patentą; teigia, kad gerais ketinimais vadovaujantis sukurtos programos, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą ir formuoti tvarią ekonomiką, veikia netinkamai, ir mano, kad MVĮ, universitetai ir verslas turi būti paskatinti dalyvauti Europos programose;

| 32. | mano, kad turėtų būti nustatyti aiškūs tikslai su MVĮ suderinamoms finansavimo priemonėms, siekiant garantuoti skaitmeninį sąveikumą ir prieinamumą, ir kad į juos turi būti aiškiai įtraukti ES ekologinių inovacijų tikslai; |
| --- | --- |

32.

mano, kad turėtų būti nustatyti aiškūs tikslai su MVĮ suderinamoms finansavimo priemonėms, siekiant garantuoti skaitmeninį sąveikumą ir prieinamumą, ir kad į juos turi būti aiškiai įtraukti ES ekologinių inovacijų tikslai;

| 33. | mano, kad yra nemenkas nepanaudotas potencialas skatinti inovacijas per viešuosius pirkimus; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares akcentuoti inovacinių viešųjų pirkimų svarbą siekiant mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros tikslų ir jų vaidmenį skatinant mokslo tyrimais paremtų MVĮ veiklą bei potencialą teikiant aukštos kokybės viešąsias paslaugas ir įgyvendinant klimato kaitos tikslus; |
| --- | --- |

33.

mano, kad yra nemenkas nepanaudotas potencialas skatinti inovacijas per viešuosius pirkimus; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares akcentuoti inovacinių viešųjų pirkimų svarbą siekiant mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros tikslų ir jų vaidmenį skatinant mokslo tyrimais paremtų MVĮ veiklą bei potencialą teikiant aukštos kokybės viešąsias paslaugas ir įgyvendinant klimato kaitos tikslus;

Pavyzdinė iniciatyva: „Judus jaunimas“

| 34. | pabrėžia, kad Parlamentas taip pat nustatė jaunimą pagrindiniu prioritetu 2011 m. biudžetui ir aiškiai išreiškė savo siekį skirti finansinę paramą visoms pagrindinėms programoms šioje srityje; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad Parlamentas taip pat nustatė jaunimą pagrindiniu prioritetu 2011 m. biudžetui ir aiškiai išreiškė savo siekį skirti finansinę paramą visoms pagrindinėms programoms šioje srityje;

| 35. | pabrėžia, kad sprendžiant jaunimo aukšto nedarbo lygio problemą, turi būti labiau akcentuojama, kad reikia užtikrinti mokymus ir galimybes įsidarbinti kiekvienam jaunuoliui, mažinant reikalavimus jaunimui pradedant pirmąjį darbą ir kuriant ES programas, skirtas skatinti jaunimo verslumą visais mokymo etapais; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad sprendžiant jaunimo aukšto nedarbo lygio problemą, turi būti labiau akcentuojama, kad reikia užtikrinti mokymus ir galimybes įsidarbinti kiekvienam jaunuoliui, mažinant reikalavimus jaunimui pradedant pirmąjį darbą ir kuriant ES programas, skirtas skatinti jaunimo verslumą visais mokymo etapais;

| 36. | mano, jog aukštasis išsilavinimas yra pagrindinis ekonominės ir socialinės plėtros, inovacijų ir augimo variklis, ir jog dėl to derėtų skirti daugiau dėmesio turėtų būti Bolonijos proceso tąsai ir tam, kad valstybės narės įgyvendintų sutartus principus visoje Europos aukštojo mokslo erdvėje; |
| --- | --- |

36.

mano, jog aukštasis išsilavinimas yra pagrindinis ekonominės ir socialinės plėtros, inovacijų ir augimo variklis, ir jog dėl to derėtų skirti daugiau dėmesio turėtų būti Bolonijos proceso tąsai ir tam, kad valstybės narės įgyvendintų sutartus principus visoje Europos aukštojo mokslo erdvėje;

Pavyzdinė iniciatyva: „Europos skaitmeninė darbotvarkė“

| 37. | sveikina pastaruosius plataus užmojo Komisijos pasiūlymus dėl Skaitmeninės darbotvarkės ir ragina valstybes nares kuo greičiau visapusiškai įgyvendinti tas iniciatyvas; |
| --- | --- |

37.

sveikina pastaruosius plataus užmojo Komisijos pasiūlymus dėl Skaitmeninės darbotvarkės ir ragina valstybes nares kuo greičiau visapusiškai įgyvendinti tas iniciatyvas;

| 38. | pabrėžia, kad IRT sektoriuje slypi milžiniškas darbo vietų potencialas ir kad jis atlieka svarbų vaidmenį Europai siekiant tapti išteklius ir energiją taupančia ekonomika; pažymi, kad konkurencija šiame sektoriuje skatina naujoves, ir pabrėžia, kad reikalingos konkurencingos rinkos, atviros naujiems veikėjams, kurios palengvintų naujų, inovacinių technologijų diegimą; pabrėžia, kad svarbu ir toliau siekti, kad visi piliečiai ir vartotojai turėtų visuotinę prieigą prie sparčiojo fiksuotojo ir mobilaus plačiajuosčio ryšio sąžiningomis sąlygomis ir už konkurencingą kainą, nepriklausomai nuo jų buvimo vietos; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas prieinamas politikos priemones siekiant plačiajuosčio ryšio visiems Europos piliečiams, įskaitant nacionalinius plačiajuosčio ir sparčiojo ryšio aprėpties tikslus ir specialias programas, skirtas didinti vaikų kompiuteriniam raštingumui naudojant kompiuterius mokyklose; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad IRT sektoriuje slypi milžiniškas darbo vietų potencialas ir kad jis atlieka svarbų vaidmenį Europai siekiant tapti išteklius ir energiją taupančia ekonomika; pažymi, kad konkurencija šiame sektoriuje skatina naujoves, ir pabrėžia, kad reikalingos konkurencingos rinkos, atviros naujiems veikėjams, kurios palengvintų naujų, inovacinių technologijų diegimą; pabrėžia, kad svarbu ir toliau siekti, kad visi piliečiai ir vartotojai turėtų visuotinę prieigą prie sparčiojo fiksuotojo ir mobilaus plačiajuosčio ryšio sąžiningomis sąlygomis ir už konkurencingą kainą, nepriklausomai nuo jų buvimo vietos; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas prieinamas politikos priemones siekiant plačiajuosčio ryšio visiems Europos piliečiams, įskaitant nacionalinius plačiajuosčio ir sparčiojo ryšio aprėpties tikslus ir specialias programas, skirtas didinti vaikų kompiuteriniam raštingumui naudojant kompiuterius mokyklose;

| 39. | pažymi, kad Europos skaitmeninė darbotvarkė padarys esminį poveikį kultūrai, žiniasklaidai bei švietimui ir kad todėl reikalingas integruotas, o ne segmentuotas požiūris; mano, kad ypatingai svarbu atkreipti dėmesį į naujos žiniasklaidos poveikį, pvz., per įsipareigojimą stiprinti e. įgūdžius, ir į klausimus susijusius su interneto turiniu bei į ekonomikos ir technikos aspektus vidaus rinkoje vykdant visų politikos krypčių iniciatyvas, susijusias su Skaitmenine darbotvarke; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad Europos skaitmeninė darbotvarkė padarys esminį poveikį kultūrai, žiniasklaidai bei švietimui ir kad todėl reikalingas integruotas, o ne segmentuotas požiūris; mano, kad ypatingai svarbu atkreipti dėmesį į naujos žiniasklaidos poveikį, pvz., per įsipareigojimą stiprinti e. įgūdžius, ir į klausimus susijusius su interneto turiniu bei į ekonomikos ir technikos aspektus vidaus rinkoje vykdant visų politikos krypčių iniciatyvas, susijusias su Skaitmenine darbotvarke;

| 40. | vis dėlto pažymi, kad laisvam skaitmeninių paslaugų judėjimui šiuo metu trukdo nesusietos nacionalinio lygmens taisyklės; |
| --- | --- |

40.

vis dėlto pažymi, kad laisvam skaitmeninių paslaugų judėjimui šiuo metu trukdo nesusietos nacionalinio lygmens taisyklės;

| 41. | mano, kad kūrybinė pramonė taip pat vaidina svarbų vaidmenį skaitmeninėje aplinkoje skatinant kultūrinę įvairovę ES; |
| --- | --- |

41.

mano, kad kūrybinė pramonė taip pat vaidina svarbų vaidmenį skaitmeninėje aplinkoje skatinant kultūrinę įvairovę ES;

Pavyzdinė iniciatyva: „Tausiai išteklius naudojanti Europa“

| 42. | mano, kad strategija „2020 m. Europa“ su aplinkos apsauga susijusiais aspektais apskritai yra per silpna ir ją reikia šiais aspektais stiprinti; ragina, kad į pagrindinius strategijos siekius būtų įtraukti aiškūs ir išmatuojami aplinkos apsaugos tikslai, skiriant ypatingą dėmesį biologinės įvairovės nykimo stabdymui; |
| --- | --- |

42.

mano, kad strategija „2020 m. Europa“ su aplinkos apsauga susijusiais aspektais apskritai yra per silpna ir ją reikia šiais aspektais stiprinti; ragina, kad į pagrindinius strategijos siekius būtų įtraukti aiškūs ir išmatuojami aplinkos apsaugos tikslai, skiriant ypatingą dėmesį biologinės įvairovės nykimo stabdymui;

| 43. | mano, kad vykdant strategiją „2020 m. Europa“ turėtų būti siekiama įgyvendinti ilgalaikius ES tikslus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu 80 proc. iki 2050 m., ypač didinant energijos vartojimo efektyvumą ir mažinant atliekų kiekį, kad pagerėtų ES konkurencinė padėtis ir sumažėtų sąnaudos; |
| --- | --- |

43.

mano, kad vykdant strategiją „2020 m. Europa“ turėtų būti siekiama įgyvendinti ilgalaikius ES tikslus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu 80 proc. iki 2050 m., ypač didinant energijos vartojimo efektyvumą ir mažinant atliekų kiekį, kad pagerėtų ES konkurencinė padėtis ir sumažėtų sąnaudos;

| 44. | laikosi nuomonės, kad efektyvesnis išteklių naudojimas turėtų būti visos strategijos prioritetas ir kad ypatingą dėmesį reikia skirti vis augančių naftos kainų pasekmėms ir brangiųjų metalų, kurie gyvybiškai svarbūs visam elektronikos sektoriui ir ypač elektrinių automobilių akumuliatorių gamybai, ribotai pasiūlai; |
| --- | --- |

44.

laikosi nuomonės, kad efektyvesnis išteklių naudojimas turėtų būti visos strategijos prioritetas ir kad ypatingą dėmesį reikia skirti vis augančių naftos kainų pasekmėms ir brangiųjų metalų, kurie gyvybiškai svarbūs visam elektronikos sektoriui ir ypač elektrinių automobilių akumuliatorių gamybai, ribotai pasiūlai;

| 45. | mano, kad inovacijos turi būti energingai vykdomos, kad būtų pasiekti aplinkos pagerinimo, efektyvaus išteklių naudojimo ir sąnaudų mažinimo tikslai ir kad teisėtų tikslų bei reglamentuojančių priemonių nustatymas yra veiksmingiausios tokių inovacijų skatinimo priemonės; |
| --- | --- |

45.

mano, kad inovacijos turi būti energingai vykdomos, kad būtų pasiekti aplinkos pagerinimo, efektyvaus išteklių naudojimo ir sąnaudų mažinimo tikslai ir kad teisėtų tikslų bei reglamentuojančių priemonių nustatymas yra veiksmingiausios tokių inovacijų skatinimo priemonės;

| 46. | mano, kad derėtų pritaikyti ES struktūrinių fondų lėšų paskirstymo taisykles siekiant atsižvelgti į poreikį skatinti inovacijas, kurios padeda sumažinti sąnaudas ir gerinti išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

46.

mano, kad derėtų pritaikyti ES struktūrinių fondų lėšų paskirstymo taisykles siekiant atsižvelgti į poreikį skatinti inovacijas, kurios padeda sumažinti sąnaudas ir gerinti išteklių naudojimą;

Pavyzdinė iniciatyva: „Švari ir efektyviai naudojama energija“

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, kad, vykdant tvarios gamybos procesus kartu veiksmingai panaudojant išteklius ir vykdant integruotą energijos politiką, taip pat toliau plėtojant atsinaujinančius energijos šaltinius Europos Sąjunga ne tik galės pasiekti tikslus klimato kaitos ir energijos srityje, bet ir Europoje išlaikyti tvirtą gamybos bazę bei padidinti konkurencingumą, augimą ir užimtumą; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į tai, kad, vykdant tvarios gamybos procesus kartu veiksmingai panaudojant išteklius ir vykdant integruotą energijos politiką, taip pat toliau plėtojant atsinaujinančius energijos šaltinius Europos Sąjunga ne tik galės pasiekti tikslus klimato kaitos ir energijos srityje, bet ir Europoje išlaikyti tvirtą gamybos bazę bei padidinti konkurencingumą, augimą ir užimtumą;

| 48. | apgailestauja dėl to, kad strategijoje „2020 m. Europa“ stokojama ambicijų parengti iš tiesų bendrą Europos energetikos politiką; pabrėžia, kad, nors vidaus rinkos veikimas yra pagrindinis Europos tikslas ir nors reikia greitai gyvendinti 3-ąjį energetikos priemonių rinkinį, nuolat pabrėžiant šią Europos energetikos politikos dalį nukenčia kiti du – tvarios plėtros ir tiekimo saugumo – tikslai; primena, kad negalima valdyti vidaus rinkos neatsižvelgiant į išorės aspektą ir kad Europai reikia bendros Europos energetikos politikos siekiant iš tikrųjų daryti poveikį energijos tiekimo saugumui, klimato kaitai ir energijos prieinamumui; |
| --- | --- |

48.

apgailestauja dėl to, kad strategijoje „2020 m. Europa“ stokojama ambicijų parengti iš tiesų bendrą Europos energetikos politiką; pabrėžia, kad, nors vidaus rinkos veikimas yra pagrindinis Europos tikslas ir nors reikia greitai gyvendinti 3-ąjį energetikos priemonių rinkinį, nuolat pabrėžiant šią Europos energetikos politikos dalį nukenčia kiti du – tvarios plėtros ir tiekimo saugumo – tikslai; primena, kad negalima valdyti vidaus rinkos neatsižvelgiant į išorės aspektą ir kad Europai reikia bendros Europos energetikos politikos siekiant iš tikrųjų daryti poveikį energijos tiekimo saugumui, klimato kaitai ir energijos prieinamumui;

| 49. | pabrėžia, kad efektyvus energijos vartojimas yra ne tik efektyviausia priemonė siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir sustiprinti energetinį saugumą, bet kad ši priemonė galėtų padėti iki 2020 m. sukurti daug darbo vietų; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares energijos vartojimo efektyvumą padaryti pagrindiniu ES darbotvarkės prioritetu, taip pat jį laikyti prioritetu skiriant biudžetą; konkrečiau kalbant, ragina paspartinti esamų teisės aktų įgyvendinimą ir laiku pateikti ryžtingą naujo Europos efektyvumo veiksmų plano pasiūlymą, įskaitant Energetinių paslaugų direktyvos peržiūrą ir privalomo energijos vartojimo efektyvumo tikslo nustatymą; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad efektyvus energijos vartojimas yra ne tik efektyviausia priemonė siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir sustiprinti energetinį saugumą, bet kad ši priemonė galėtų padėti iki 2020 m. sukurti daug darbo vietų; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares energijos vartojimo efektyvumą padaryti pagrindiniu ES darbotvarkės prioritetu, taip pat jį laikyti prioritetu skiriant biudžetą; konkrečiau kalbant, ragina paspartinti esamų teisės aktų įgyvendinimą ir laiku pateikti ryžtingą naujo Europos efektyvumo veiksmų plano pasiūlymą, įskaitant Energetinių paslaugų direktyvos peržiūrą ir privalomo energijos vartojimo efektyvumo tikslo nustatymą;

| 50. | pažymi, kad siekiant spręsti su klimato kaita susijusius uždavinius iki 2020 m. ir vėliau bus reikalingos didelės investicijos į energetikos infrastruktūrą, įskaitant investicijas, reikalingas modernizuoti Europos energetikos tinklus, kurti tikruosius Europos energetikos pažangiuosius ir bendruosius tinklus, žaliuosius koridorius, sąveikas, užbaigti projektą „Galileo“, vykdyti projektus, susijusius su ekologiškomis technologijomis, e. sveikata, transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) programa ir laisvomis bei lygiomis galimybėmis naudotis IRT ir plačiajuosčiu ryšiu; taip pat pabrėžia, kad itin svarbu užbaigti energetikos vidaus rinkos kūrimą ir raginti valstybes nares greitai įgyvendinti 3-ąjį energetikos priemonių rinkinį siekiant paskatinti ekonomikos augimą, rinkos atsivėrimą ir geresnę vartotojų teisių apsaugą bei sustiprinti ES energijos tiekimo saugumą; mano, kad itin svarbu toliau šias iniciatyvas vykdyti siekiant stimuliuoti vidaus energetikos rinką ir įtraukti didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei rengti tolesnius pagrindinius infrastruktūrų projektus trečiosiose šalyse, ypač Viduržemio jūros ir Eurazijos regionuose; pažymi, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai yra geriausi vietiniai mūsų žemyno energijos ištekliai, taigi ragina patvirtinti plataus užmojo įgyvendinimo priemones, kad valstybės narės vykdytų su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad siekiant spręsti su klimato kaita susijusius uždavinius iki 2020 m. ir vėliau bus reikalingos didelės investicijos į energetikos infrastruktūrą, įskaitant investicijas, reikalingas modernizuoti Europos energetikos tinklus, kurti tikruosius Europos energetikos pažangiuosius ir bendruosius tinklus, žaliuosius koridorius, sąveikas, užbaigti projektą „Galileo“, vykdyti projektus, susijusius su ekologiškomis technologijomis, e. sveikata, transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) programa ir laisvomis bei lygiomis galimybėmis naudotis IRT ir plačiajuosčiu ryšiu; taip pat pabrėžia, kad itin svarbu užbaigti energetikos vidaus rinkos kūrimą ir raginti valstybes nares greitai įgyvendinti 3-ąjį energetikos priemonių rinkinį siekiant paskatinti ekonomikos augimą, rinkos atsivėrimą ir geresnę vartotojų teisių apsaugą bei sustiprinti ES energijos tiekimo saugumą; mano, kad itin svarbu toliau šias iniciatyvas vykdyti siekiant stimuliuoti vidaus energetikos rinką ir įtraukti didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei rengti tolesnius pagrindinius infrastruktūrų projektus trečiosiose šalyse, ypač Viduržemio jūros ir Eurazijos regionuose; pažymi, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai yra geriausi vietiniai mūsų žemyno energijos ištekliai, taigi ragina patvirtinti plataus užmojo įgyvendinimo priemones, kad valstybės narės vykdytų su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusius įsipareigojimus;

| 51. | pažymi, kad Sąjunga turi veiksmingiau investuoti į transporto infrastruktūrą, pvz., į transeuropinį transporto tinklą TEN-T, skatinti darbo vietų kūrimą, gerinti socialinę ir teritorinę sanglaudą ir kurti tvarią ir tarpusavyje susijusią transporto sistemą; ragina skatinti transporto rūšių sąveiką ir pažangų logistikos naudojimą, nes norint dekarbonizuoti transporto sektorių ir užtikrinti jo tvarumą reikės diegti naujovėms, naujas technologijas ir skirti finansinių išteklių; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad Sąjunga turi veiksmingiau investuoti į transporto infrastruktūrą, pvz., į transeuropinį transporto tinklą TEN-T, skatinti darbo vietų kūrimą, gerinti socialinę ir teritorinę sanglaudą ir kurti tvarią ir tarpusavyje susijusią transporto sistemą; ragina skatinti transporto rūšių sąveiką ir pažangų logistikos naudojimą, nes norint dekarbonizuoti transporto sektorių ir užtikrinti jo tvarumą reikės diegti naujovėms, naujas technologijas ir skirti finansinių išteklių;

Pavyzdinė iniciatyva: „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“

| 52. | tvirtai remia pramonės politiką, kad būtų kuriama kuo palankesnė aplinka išsaugoti ir plėtoti tvirtą, konkurencingą ir įvairiopą Europos pramoninį pagrindą; palankiai vertina ir pabrėžia tai, kad tokia politika apima visą pramonės sektorių ir kad pagrindinis jos tikslas – kurti tinkamas pagrindines sąlygas; |
| --- | --- |

52.

tvirtai remia pramonės politiką, kad būtų kuriama kuo palankesnė aplinka išsaugoti ir plėtoti tvirtą, konkurencingą ir įvairiopą Europos pramoninį pagrindą; palankiai vertina ir pabrėžia tai, kad tokia politika apima visą pramonės sektorių ir kad pagrindinis jos tikslas – kurti tinkamas pagrindines sąlygas;

| 53. | ragina pertvarkyti Europos pramonę – įgyvendinti tvarią Europos pramonės politiką, orientuotą į ilgalaikių darbo vietų kūrimą, į efektyvesnius išteklius ir geresnį jų naudojimą; mano, kad norint užtikrinti tvarią Europos pramonės plėtrą reikia vesti intensyvų dialogą su darbuotojais ir darbininkais; primena, kad šio perėjimo metu reikės numatyti priemones, kurias taikant bus padedama darbuotojams pereiti prie naujos ir aplinkosaugos požiūriu tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

53.

ragina pertvarkyti Europos pramonę – įgyvendinti tvarią Europos pramonės politiką, orientuotą į ilgalaikių darbo vietų kūrimą, į efektyvesnius išteklius ir geresnį jų naudojimą; mano, kad norint užtikrinti tvarią Europos pramonės plėtrą reikia vesti intensyvų dialogą su darbuotojais ir darbininkais; primena, kad šio perėjimo metu reikės numatyti priemones, kurias taikant bus padedama darbuotojams pereiti prie naujos ir aplinkosaugos požiūriu tvarios ekonomikos;

| 54. | pabrėžia, kad strategijoje „2020 m. Europa“ turi būti atskleistos perėjimo prie tvarios, efektyviai energiją naudojančios ekonomikos išlaidos ir nauda, ir pažymi, kad Sąjungos ir valstybių narių tikslas – padėti pramonei prisitaikyti prie struktūrinių pokyčių; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad strategijoje „2020 m. Europa“ turi būti atskleistos perėjimo prie tvarios, efektyviai energiją naudojančios ekonomikos išlaidos ir nauda, ir pažymi, kad Sąjungos ir valstybių narių tikslas – padėti pramonei prisitaikyti prie struktūrinių pokyčių;

| 55. | primena reikalavimą užtikrinti tinkamą finansavimą, siekiant remti ekologiškos, tvarios ir efektyvios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijas, kurio sumą iš viso turėtų sudaryti iš ES biudžeto nuo 2010 m. skiriami ne mažiau kaip 2 mlrd. EUR per metus, neįskaitant lėšų, numatytų pagal Septintąją bendrąją programą ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai parengti išteklių, kuriuos jos įsipareigos užtikrinti, skyrimo tvarkaraštį, siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų skiriamos nuo 2010 m. įvairioms Europos strateginio energetikos technologijų plano ir papildomoms iniciatyvoms; |
| --- | --- |

55.

primena reikalavimą užtikrinti tinkamą finansavimą, siekiant remti ekologiškos, tvarios ir efektyvios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijas, kurio sumą iš viso turėtų sudaryti iš ES biudžeto nuo 2010 m. skiriami ne mažiau kaip 2 mlrd. EUR per metus, neįskaitant lėšų, numatytų pagal Septintąją bendrąją programą ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai parengti išteklių, kuriuos jos įsipareigos užtikrinti, skyrimo tvarkaraštį, siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų skiriamos nuo 2010 m. įvairioms Europos strateginio energetikos technologijų plano ir papildomoms iniciatyvoms;

Pavyzdinė iniciatyva: „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“

| 56. | mano, kad svarbu mažėjantį ES konkurencingumą vertinti pasaulio mastu ir kad turint mintyje tai, kad numatoma, jog ilgainiui trūks darbo jėgos, svarbu mąstyti apie tai, kas bus po krizės, ir nagrinėti Europos sistemas, skiriamas žinių migracijos galimybėms sudaryti ir užkisti kelią Europos protų nutekėjimui; |
| --- | --- |

56.

mano, kad svarbu mažėjantį ES konkurencingumą vertinti pasaulio mastu ir kad turint mintyje tai, kad numatoma, jog ilgainiui trūks darbo jėgos, svarbu mąstyti apie tai, kas bus po krizės, ir nagrinėti Europos sistemas, skiriamas žinių migracijos galimybėms sudaryti ir užkisti kelią Europos protų nutekėjimui;

| 57. | mano, kad kova su jaunimo nedarbu ir veiksmingos įgūdžių ir rinkos poreikių atitikties gerinimas turėtų būti pagrindiniai politikos klausimai, todėl reikia gerinti tarptautinį studentų ir mokslininkų judumą vykdant mainus ir skatinti stažuotes siekiant pagerinti tarptautinį Europos aukštojo mokslo įstaigų patrauklumą; mano, kad Europos įsipareigojimas švietimo srityje turėtų įgauti praktinę išraišką strategijoje „2020 m. Europa“, ir palankiai vertina Komisijos iniciatyvą į šią strategiją įtraukti skaičiais išreikštus švietimo tikslus; |
| --- | --- |

57.

mano, kad kova su jaunimo nedarbu ir veiksmingos įgūdžių ir rinkos poreikių atitikties gerinimas turėtų būti pagrindiniai politikos klausimai, todėl reikia gerinti tarptautinį studentų ir mokslininkų judumą vykdant mainus ir skatinti stažuotes siekiant pagerinti tarptautinį Europos aukštojo mokslo įstaigų patrauklumą; mano, kad Europos įsipareigojimas švietimo srityje turėtų įgauti praktinę išraišką strategijoje „2020 m. Europa“, ir palankiai vertina Komisijos iniciatyvą į šią strategiją įtraukti skaičiais išreikštus švietimo tikslus;

| 58. | ragina valstybes nares, Tarybą, Komisiją ir Parlamentą iki metų pabaigos priimti ambicingų užmojų ekologiškų darbų strategiją, pagal kurią būtų nustatytos pagrindinės sąlygos, kaip panaudoti tvaresnės ekonomikos, pagrįstos įgūdžiais ir naujovėmis, užimtumo potencialą, ir būtų užtikrinta, kad perėjimą prie tokios ekonomikos lydėtų profesinis mokymas, visą gyvenimą trunkantis mokymasis ir socialinė apsauga visiems; |
| --- | --- |

58.

ragina valstybes nares, Tarybą, Komisiją ir Parlamentą iki metų pabaigos priimti ambicingų užmojų ekologiškų darbų strategiją, pagal kurią būtų nustatytos pagrindinės sąlygos, kaip panaudoti tvaresnės ekonomikos, pagrįstos įgūdžiais ir naujovėmis, užimtumo potencialą, ir būtų užtikrinta, kad perėjimą prie tokios ekonomikos lydėtų profesinis mokymas, visą gyvenimą trunkantis mokymasis ir socialinė apsauga visiems;

Pavyzdinė iniciatyva: „Europos kovos su skurdu planas“

| 59. | džiaugiasi Komisijos pasiūlymu sukurti kovos su skurdu planą, tačiau pabrėžia, kad kova su skurdu turi būti aktyvesnė; todėl mano, kad strategijoje „2020 m. Europa“ reikėtų aiškiai numatyti plataus užmojo tikslus mažinti nelygybę ir būtent – atotrūkį tarp turtingų ir skurdžių asmenų; taigi mano, kad skurdu turi būti laikomas santykinis skurdas, nes tai padėtų nustatyti asmenis, kuriems gresia atskirtis; |
| --- | --- |

59.

džiaugiasi Komisijos pasiūlymu sukurti kovos su skurdu planą, tačiau pabrėžia, kad kova su skurdu turi būti aktyvesnė; todėl mano, kad strategijoje „2020 m. Europa“ reikėtų aiškiai numatyti plataus užmojo tikslus mažinti nelygybę ir būtent – atotrūkį tarp turtingų ir skurdžių asmenų; taigi mano, kad skurdu turi būti laikomas santykinis skurdas, nes tai padėtų nustatyti asmenis, kuriems gresia atskirtis;

| 60. | mano, kad turi būti pasirinkti tokie skurdo ir socialinės atskirties rodikliai, kurie atspindėtų poreikį mažinti skurdą asmenis, ypač moteris, įtraukiant į darbo rinką; todėl ragina kurti naujas priemones, kuriomis būtų galima įvertinti atskirties nuo darbo rinkos ir skurdo ryšį atskirais atvejais; pabrėžia, kad socialinės paslaugos yra ypatingai svarbios vykdant socialinę integraciją; |
| --- | --- |

60.

mano, kad turi būti pasirinkti tokie skurdo ir socialinės atskirties rodikliai, kurie atspindėtų poreikį mažinti skurdą asmenis, ypač moteris, įtraukiant į darbo rinką; todėl ragina kurti naujas priemones, kuriomis būtų galima įvertinti atskirties nuo darbo rinkos ir skurdo ryšį atskirais atvejais; pabrėžia, kad socialinės paslaugos yra ypatingai svarbios vykdant socialinę integraciją;

Sanglaudos politika

| 61. | mano, kad stipri, gerai finansuojama ir visus Europos regionus apimanti sanglaudos politika turėtų visiškai derėti su strategija „2020 m. Europa“ ir kad ši politika, vykdoma taikant horizontalų metodą, yra išankstinė sąlyga siekiant sėkmingai įgyvendinti strategijos „2020 m. Europa“ tikslus ir pasiekti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą; todėl ragina dar labiau supaprastinti įgyvendinimo taisykles tam, kad būtų lengviau jas naudoti, taip pat palengvinti atskaitomybę ir norint užtikrinti, kad jos labiau tiktų sprendžiant ateities uždavinius ir ekonominės krizės pavojus; |
| --- | --- |

61.

mano, kad stipri, gerai finansuojama ir visus Europos regionus apimanti sanglaudos politika turėtų visiškai derėti su strategija „2020 m. Europa“ ir kad ši politika, vykdoma taikant horizontalų metodą, yra išankstinė sąlyga siekiant sėkmingai įgyvendinti strategijos „2020 m. Europa“ tikslus ir pasiekti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą; todėl ragina dar labiau supaprastinti įgyvendinimo taisykles tam, kad būtų lengviau jas naudoti, taip pat palengvinti atskaitomybę ir norint užtikrinti, kad jos labiau tiktų sprendžiant ateities uždavinius ir ekonominės krizės pavojus;

| 62. | mano, kad dabartine pasaulio ekonomikos krize reikėtų pasinaudoti kaip galimybe iš naujo kurti Europos socialinę rinkos ekonomiką, kaip visuomenės, grindžiamos tvarumu, solidarumu, žiniomis, ryžtingu skurdo mažinimu ir darbo vietų kūrimu, modelį ir kad strategija „2020 m. Europa“ turėtų plėtoti perėjimo prie tvarios ekonomikos užimtumo potencialą; |
| --- | --- |

62.

mano, kad dabartine pasaulio ekonomikos krize reikėtų pasinaudoti kaip galimybe iš naujo kurti Europos socialinę rinkos ekonomiką, kaip visuomenės, grindžiamos tvarumu, solidarumu, žiniomis, ryžtingu skurdo mažinimu ir darbo vietų kūrimu, modelį ir kad strategija „2020 m. Europa“ turėtų plėtoti perėjimo prie tvarios ekonomikos užimtumo potencialą;

Bendroji žemės ūkio politika

| 63. | pažymi, kad BŽŪP reforma iki 2013 m. ir tvarios miškininkystės strategija turėtų būti vykdomos atsižvelgiant į strategiją „2020 m. Europa“; mano, kad turint tinkamą politikos sistemą ir pakankamai biudžeto lėšų, žemės ūkis ir miškininkystė gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant visą Europos ekonomikos atgaivinimo strategiją, taip pat šie sektoriai gali padėti užtikrinti ES ir pasaulio aprūpinimą maistu išsaugant kaimo kraštovaizdį, kuris sudaro 90 proc. ES teritorijos, užtikrinant darbo vietų kaimo vietovėse apsaugą, užtikrinant aplinkai teikiamą naudą ir gali būti labai svarbūs ieškant alternatyvių energijos šaltinių; |
| --- | --- |

63.

pažymi, kad BŽŪP reforma iki 2013 m. ir tvarios miškininkystės strategija turėtų būti vykdomos atsižvelgiant į strategiją „2020 m. Europa“; mano, kad turint tinkamą politikos sistemą ir pakankamai biudžeto lėšų, žemės ūkis ir miškininkystė gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant visą Europos ekonomikos atgaivinimo strategiją, taip pat šie sektoriai gali padėti užtikrinti ES ir pasaulio aprūpinimą maistu išsaugant kaimo kraštovaizdį, kuris sudaro 90 proc. ES teritorijos, užtikrinant darbo vietų kaimo vietovėse apsaugą, užtikrinant aplinkai teikiamą naudą ir gali būti labai svarbūs ieškant alternatyvių energijos šaltinių;

Europos Sąjungos išorės veiksmai

| 64. | pabrėžia, kad strategijoje „2020 m. Europa“ turėtų būti daugiau dėmesio skiriama išorės aspektui; ragina Komisiją laikytis platesnio ir išsamesnio požiūrio vykdant išorės veiksmus pagal ES vystymosi politikos darnos koncepciją; ragina Komisiją savo prekybos strategiją panaudoti strategijoje „2020 m. Europa“ siekiant skatinti pagrindines ES vertybes, pvz., pagarbą žmogaus teisėms, demokratiją, teisinę valstybę ir pagrindines teises bei aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad strategijoje „2020 m. Europa“ turėtų būti daugiau dėmesio skiriama išorės aspektui; ragina Komisiją laikytis platesnio ir išsamesnio požiūrio vykdant išorės veiksmus pagal ES vystymosi politikos darnos koncepciją; ragina Komisiją savo prekybos strategiją panaudoti strategijoje „2020 m. Europa“ siekiant skatinti pagrindines ES vertybes, pvz., pagarbą žmogaus teisėms, demokratiją, teisinę valstybę ir pagrindines teises bei aplinkos apsaugą;

| 65. | pabrėžia, kad Komisija turėtų formuoti savo 2020 m. Europos prekybos strategiją siekiant užtikrinti, kad ES prekybos politika būtų pertvarkyta taip, kad ji būtų tikra darbo vietų kūrimo ir tvarios plėtros pasaulio mastu varomoji jėga ir kad Komisija anksti pradėtų atvirą dialogą su Parlamentu ir piliečių visuomene, kuris būtų vienas iš ES prioritetų laikotarpiu po Dohos derybų, ypač turint mintyje socialinius ir aplinkos apsaugos standartus ir PPO reformą; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad Komisija turėtų formuoti savo 2020 m. Europos prekybos strategiją siekiant užtikrinti, kad ES prekybos politika būtų pertvarkyta taip, kad ji būtų tikra darbo vietų kūrimo ir tvarios plėtros pasaulio mastu varomoji jėga ir kad Komisija anksti pradėtų atvirą dialogą su Parlamentu ir piliečių visuomene, kuris būtų vienas iš ES prioritetų laikotarpiu po Dohos derybų, ypač turint mintyje socialinius ir aplinkos apsaugos standartus ir PPO reformą;

*

* *

| 66. | paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

66.

paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0053.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0186.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/65

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisEkonomikos valdymas

P7_TA(2010)0224

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekonomikos valdymo

2011/C 236 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į neoficialų Europos Vadovų Tarybos 2010 m. vasario 11 d. susitikimą,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (1),

atsižvelgdamas į euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovų ir Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos susitikimą Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės klausimais,

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. gegužės 12 d. komunikatą dėl ekonominės politikos koordinavimo stiprinimo (COM(2010)0250),

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2010 m. gegužės 10 d. priimtus šešis pranešimus,

atsižvelgdamas į savo Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto darbą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi dabartinė finansų ir ekonomikos krizė parodė, kad būtinas tvirtesnis ekonomikos ir pinigų valdymas, |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinė finansų ir ekonomikos krizė parodė, kad būtinas tvirtesnis ekonomikos ir pinigų valdymas,

| B. | kadangi strategija „Europa 2020“ turėtų skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kadangi BVP sumažėjo 4 proc., taip pat labai sumažėjo pramonės gamyba ir kadangi darbo neturi daugiau kaip 23 mln. moterų ir vyrų, todėl tai gali būti vadinama svarbiu socialiniu ir ekonominiu iššūkiu, |
| --- | --- |

B.

kadangi strategija „Europa 2020“ turėtų skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kadangi BVP sumažėjo 4 proc., taip pat labai sumažėjo pramonės gamyba ir kadangi darbo neturi daugiau kaip 23 mln. moterų ir vyrų, todėl tai gali būti vadinama svarbiu socialiniu ir ekonominiu iššūkiu,

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, skirta euro zonos stabilumui užtikrinti – svarbus pirmasis žingsnis

| 1. | mano, kad 2010 m. gegužės 9 d. pasiektas susitarimas įsteigti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę siekiant padėti ir euro zonos, ir euro zonai nepriklausančioms šalims įveikti finansinius sunkumus yra labai svarbus Europos istorijos įvykis; apgailestauja dėl to, kad Europos politikai anksčiau nesiėmė ryžtingų veiksmų, nepaisant to, kad finansų krizė vis gilėjo; |
| --- | --- |

1.

mano, kad 2010 m. gegužės 9 d. pasiektas susitarimas įsteigti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę siekiant padėti ir euro zonos, ir euro zonai nepriklausančioms šalims įveikti finansinius sunkumus yra labai svarbus Europos istorijos įvykis; apgailestauja dėl to, kad Europos politikai anksčiau nesiėmė ryžtingų veiksmų, nepaisant to, kad finansų krizė vis gilėjo;

| 2. | primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad Europos Parlamentas turės suteikti savo patvirtinimą tuo atveju, jei Komisija ir Taryba norės pasinaudoti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemone tarptautinėse kapitalo rinkose; |
| --- | --- |

2.

primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad Europos Parlamentas turės suteikti savo patvirtinimą tuo atveju, jei Komisija ir Taryba norės pasinaudoti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemone tarptautinėse kapitalo rinkose;

| 3. | mano, kad šis susitarimas – svarbus žingsnis siekiant suteikti Europos Sąjungos ekonomikos ir pinigų politikai tvirtą ir tvarų pagrindą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad šis susitarimas – svarbus žingsnis siekiant suteikti Europos Sąjungos ekonomikos ir pinigų politikai tvirtą ir tvarų pagrindą;

| 4. | pabrėžia, kad naujausi įvykiai rodo, jog euro zonai reikalingas griežtesnis ekonominis valdymas, taip pat pabrėžia, kad esant netvirtam socialiniam ir ekonominiam ramsčiui sugrius ir piniginis ramstis; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad naujausi įvykiai rodo, jog euro zonai reikalingas griežtesnis ekonominis valdymas, taip pat pabrėžia, kad esant netvirtam socialiniam ir ekonominiam ramsčiui sugrius ir piniginis ramstis;

Europos Sąjungai reikia reformuoti savo ekonominio valdymo sistemą, kad ji būtų geriau pasirengusi ateities krizėms

| 5. | pabrėžia, kad norint atkurti pakankamą augimo greitį ir pasiekti tvarios ekonominės plėtros ir socialinės sanglaudos tikslą, prioritetas turėtų būti skiriamas kovai su nuolatiniais ir dideliais makroekonominiais pusiausvyros sutrikimais ir skirtingu konkurencingumo lygiu; pritaria tam, kad Komisija savo komunikate dėl ekonominės politikos koordinavimo pripažino šią būtinybę; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad norint atkurti pakankamą augimo greitį ir pasiekti tvarios ekonominės plėtros ir socialinės sanglaudos tikslą, prioritetas turėtų būti skiriamas kovai su nuolatiniais ir dideliais makroekonominiais pusiausvyros sutrikimais ir skirtingu konkurencingumo lygiu; pritaria tam, kad Komisija savo komunikate dėl ekonominės politikos koordinavimo pripažino šią būtinybę;

| 6. | ragina Europos Vadovų Tarybos 2010 m. kovo mėn. susitikime įsteigtą darbo grupę pagreitinti savo darbą ir iki 2010 m. rugsėjo mėn. pateikti Bendrijos metodu pagrįstų konkrečių pasiūlymų dėl glaudesnio ir platesnio ekonomikos koordinavimo; |
| --- | --- |

6.

ragina Europos Vadovų Tarybos 2010 m. kovo mėn. susitikime įsteigtą darbo grupę pagreitinti savo darbą ir iki 2010 m. rugsėjo mėn. pateikti Bendrijos metodu pagrįstų konkrečių pasiūlymų dėl glaudesnio ir platesnio ekonomikos koordinavimo;

| 7. | pabrėžia, kad ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas yra labai svarbus siekiant stabilumo ir augimo; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl euro zonos valdymo stiprinimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kurie parengti siekiant išvengti esamos valiutos krizės pasikartojimo, bei sutinka su tuo, kad Stabilumo ir augimo pakte turėtų būti numatyti veiksmingesni skatinimo ir nuobaudų mechanizmai; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas yra labai svarbus siekiant stabilumo ir augimo; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl euro zonos valdymo stiprinimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kurie parengti siekiant išvengti esamos valiutos krizės pasikartojimo, bei sutinka su tuo, kad Stabilumo ir augimo pakte turėtų būti numatyti veiksmingesni skatinimo ir nuobaudų mechanizmai;

| 8. | tačiau apgailestauja dėl to, kad savo pasiūlymuose dėl Europos ekonominio valdymo Komisija nepasiūlė tikslingų ekonomikos politikos koordinavimo sprendimų, kuriais būtų siekiama parengti bendrą biudžeto strategiją vadovaujantis išsamia strategija „Europa 2020“, kad būtų atstatyti ir palaikomi ilgalaikiai ekonominio augimo rodikliai; |
| --- | --- |

8.

tačiau apgailestauja dėl to, kad savo pasiūlymuose dėl Europos ekonominio valdymo Komisija nepasiūlė tikslingų ekonomikos politikos koordinavimo sprendimų, kuriais būtų siekiama parengti bendrą biudžeto strategiją vadovaujantis išsamia strategija „Europa 2020“, kad būtų atstatyti ir palaikomi ilgalaikiai ekonominio augimo rodikliai;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant tvarių valstybės finansų reikia ne tik atsakingai leisti lėšas, bet taip pat numatyti tinkamus ir socialiai teisingus mokesčius, pasiekti, kad nacionalinės mokesčių įstaigos šiuos mokesčius veiksmingai surinktų ir kad būtų aktyviau kovojama su vengimu mokėti mokesčius; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kurias taikydamos valstybės narės galėtų vėl subalansuoti savo sąskaitas ir finansuoti viešojo sektoriaus investicijas pasinaudodamos pažangiais finansavimo šaltiniais; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant tvarių valstybės finansų reikia ne tik atsakingai leisti lėšas, bet taip pat numatyti tinkamus ir socialiai teisingus mokesčius, pasiekti, kad nacionalinės mokesčių įstaigos šiuos mokesčius veiksmingai surinktų ir kad būtų aktyviau kovojama su vengimu mokėti mokesčius; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kurias taikydamos valstybės narės galėtų vėl subalansuoti savo sąskaitas ir finansuoti viešojo sektoriaus investicijas pasinaudodamos pažangiais finansavimo šaltiniais;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu, jog siekdamos užtikrinti veiksmingą priežiūrą Europos finansinės priežiūros institucijos glaudžiai dirbtų kartu mikro- ir makrolygmenimis; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu, jog siekdamos užtikrinti veiksmingą priežiūrą Europos finansinės priežiūros institucijos glaudžiai dirbtų kartu mikro- ir makrolygmenimis;

| 11. | mano, kad turėtų būti sustiprintos Eurostato galios, įskaitant galią atlikti tyrimą, kuri turėtų būti suteikta Eurostatui; mano, kad atvira ir skaidri statistinė informacija turėtų būti išankstinė sąlyga siekiant naudotis struktūriniais fondais; laikosi nuomonės, kad Komisija turi prisiimti atsakomybę dėl valstybių narių pateiktos statistikos vertinimo; |
| --- | --- |

11.

mano, kad turėtų būti sustiprintos Eurostato galios, įskaitant galią atlikti tyrimą, kuri turėtų būti suteikta Eurostatui; mano, kad atvira ir skaidri statistinė informacija turėtų būti išankstinė sąlyga siekiant naudotis struktūriniais fondais; laikosi nuomonės, kad Komisija turi prisiimti atsakomybę dėl valstybių narių pateiktos statistikos vertinimo;

| 12. | ragina sukurti Europos valiutos fondą (EVF), prie kurio prisidėtų euro zonos šalys pagal jų BVP dydį ir mokėdamos baudas, kurios priklausytų nuo to, kiek viršijama jų skola ir koks jų deficitas; kiekviena valstybė narė galėtų gauti iš Europos valiutos fondo sumas, kurios priklausytų nuo jų anksčiau įneštų sumų; tačiau jei šaliai reikėtų papildomų išteklių ar garantijų, ji turėtų sutikti su jai pritaikyta reformų programa, kurios vykdymą prižiūrėtų Europos Komisija; |
| --- | --- |

12.

ragina sukurti Europos valiutos fondą (EVF), prie kurio prisidėtų euro zonos šalys pagal jų BVP dydį ir mokėdamos baudas, kurios priklausytų nuo to, kiek viršijama jų skola ir koks jų deficitas; kiekviena valstybė narė galėtų gauti iš Europos valiutos fondo sumas, kurios priklausytų nuo jų anksčiau įneštų sumų; tačiau jei šaliai reikėtų papildomų išteklių ar garantijų, ji turėtų sutikti su jai pritaikyta reformų programa, kurios vykdymą prižiūrėtų Europos Komisija;

| 13. | ragina Komisiją pateikti priemonių paketo Europos Sąjungos finansiniam stabilumui užtikrinti poveikio makroekonomikai vertinimą, taip pat ragina paskelbti pranešimą dėl euroobligacijų emisijos įvykdomumo, rizikos veiksnių ir privalumų; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją pateikti priemonių paketo Europos Sąjungos finansiniam stabilumui užtikrinti poveikio makroekonomikai vertinimą, taip pat ragina paskelbti pranešimą dėl euroobligacijų emisijos įvykdomumo, rizikos veiksnių ir privalumų;

Europos Sąjungai reikia reformuoti savo ekonominio valdymo sistemą siekiant užtikrinti sėkmingą būsimosios strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą

| 14. | mano, kad reikėtų sustiprinti strategijos „Europa 2020“ valdymo struktūrą siekiant užtikrinti, kad, priešingai nei Lisabonos strategijos atveju, būtų įgyvendinti šios strategijos tikslai; todėl labai apgailestauja dėl to, kad Komisija ir Taryba, nepaisydamos aiškių Europos Parlamento prašymų, išsakytų 2010 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl strategijos „Europa 2020“, šiuo klausimu nepateikė jokių pasiūlymų; |
| --- | --- |

14.

mano, kad reikėtų sustiprinti strategijos „Europa 2020“ valdymo struktūrą siekiant užtikrinti, kad, priešingai nei Lisabonos strategijos atveju, būtų įgyvendinti šios strategijos tikslai; todėl labai apgailestauja dėl to, kad Komisija ir Taryba, nepaisydamos aiškių Europos Parlamento prašymų, išsakytų 2010 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl strategijos „Europa 2020“, šiuo klausimu nepateikė jokių pasiūlymų;

| 15. | pabrėžia, jog reikia sukurti stipresnį Stabilumo ir augimo pakto priemonių, makroekonominės priemonės ir strategijos „Europa 2020“ nacionalinių reformų programų ryšį, kad šios programos būtų tinkamai pristatomos ir kad būtų geriau lyginami nacionaliniai biudžetai, turint mintyje įvairių kategorijų išlaidas; valstybės narės savo ekonominę politiką turėtų laikyti ne tik nacionalinės svarbos klausimu, bet ir bendro intereso dalyku, bei ją atitinkamai formuluoti; primena valstybėms narėms, kad išaugo bendrosios ekonominės politikos gairių vaidmuo; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, jog reikia sukurti stipresnį Stabilumo ir augimo pakto priemonių, makroekonominės priemonės ir strategijos „Europa 2020“ nacionalinių reformų programų ryšį, kad šios programos būtų tinkamai pristatomos ir kad būtų geriau lyginami nacionaliniai biudžetai, turint mintyje įvairių kategorijų išlaidas; valstybės narės savo ekonominę politiką turėtų laikyti ne tik nacionalinės svarbos klausimu, bet ir bendro intereso dalyku, bei ją atitinkamai formuluoti; primena valstybėms narėms, kad išaugo bendrosios ekonominės politikos gairių vaidmuo;

| 16. | mano, kad užuot toliau pasitikėjus atviruoju koordinavimo metodu ekonomikos politikos srityje ir siekiant, kad naujoji strategija būtų sėkmingai įgyvendinta, būtina plačiau naudoti teisiškai privalomas priemones; |
| --- | --- |

16.

mano, kad užuot toliau pasitikėjus atviruoju koordinavimo metodu ekonomikos politikos srityje ir siekiant, kad naujoji strategija būtų sėkmingai įgyvendinta, būtina plačiau naudoti teisiškai privalomas priemones;

| 17. | mano, kad strategijoje „Europa 2020“ neskiriama pakankamai dėmesio pagrindiniams klausimams, kuriuos sprendžia valstybės narės ir pabrėžia, kad kyla didžiulių problemų, susijusių su pavyzdinių iniciatyvų ir tikslų turiniu ir valdymu; |
| --- | --- |

17.

mano, kad strategijoje „Europa 2020“ neskiriama pakankamai dėmesio pagrindiniams klausimams, kuriuos sprendžia valstybės narės ir pabrėžia, kad kyla didžiulių problemų, susijusių su pavyzdinių iniciatyvų ir tikslų turiniu ir valdymu;

| 18. | pakartoja savo ankstesnius raginimus siekti bendros, integruotos Europos plėtros strategijos, kurioje būtų aiškiai apibrėžti ilgalaikiai ekonominio augimo tikslai, kuriuos įgyvendinant būtų siekiama sukurti geresnę, sąžiningesnę ir tvaresnę ekonomiką, kurioje gerovė būtų prieinama visiems; |
| --- | --- |

18.

pakartoja savo ankstesnius raginimus siekti bendros, integruotos Europos plėtros strategijos, kurioje būtų aiškiai apibrėžti ilgalaikiai ekonominio augimo tikslai, kuriuos įgyvendinant būtų siekiama sukurti geresnę, sąžiningesnę ir tvaresnę ekonomiką, kurioje gerovė būtų prieinama visiems;

| 19. | pakartoja savo raginimą integruoti iš dalies sutampančias strategijas, visų pirma strategiją „Europa 2020“, Tvaraus vystymosi strategiją ir Stabilumo ir augimo paktą; apgailestauja dėl to, kad Europos Vadovų Taryba šį požiūrį atmetė, palikdama neišspręstą politikos nenuoseklumo problemą; |
| --- | --- |

19.

pakartoja savo raginimą integruoti iš dalies sutampančias strategijas, visų pirma strategiją „Europa 2020“, Tvaraus vystymosi strategiją ir Stabilumo ir augimo paktą; apgailestauja dėl to, kad Europos Vadovų Taryba šį požiūrį atmetė, palikdama neišspręstą politikos nenuoseklumo problemą;

| 20. | mano, kad veiksmingas ekonominis valdymas apima tinkamos ir didesnės atsakomybės už valdymą suteikimą Komisijai, suteikiant jai galią naudotis esamomis ir naujai pagal Lisabonos sutartį prieinamomis priemonėmis, pvz., 121, 122, 136, 172, 173 ir 194 straipsniais, pagal kuriuos Komisijai patikima reformų planų ir veiksmų koordinavimo bei bendros strategijos parengimo užduotis; |
| --- | --- |

20.

mano, kad veiksmingas ekonominis valdymas apima tinkamos ir didesnės atsakomybės už valdymą suteikimą Komisijai, suteikiant jai galią naudotis esamomis ir naujai pagal Lisabonos sutartį prieinamomis priemonėmis, pvz., 121, 122, 136, 172, 173 ir 194 straipsniais, pagal kuriuos Komisijai patikima reformų planų ir veiksmų koordinavimo bei bendros strategijos parengimo užduotis;

| 21. | ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją patvirtinti skatinimo ir nuobaudų metodą ir naudoti atitikties mechanizmus pagal Sutarties 136 straipsnį, pvz., ekonomikos iniciatyvas (pvz., papildomi ES fondai), taip pat nuobaudas, kuriomis būtų siekiama palaikyti ES ekonominį valdymą ir, konkrečiau kalbant, sustiprintą valdymą pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

21.

ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją patvirtinti skatinimo ir nuobaudų metodą ir naudoti atitikties mechanizmus pagal Sutarties 136 straipsnį, pvz., ekonomikos iniciatyvas (pvz., papildomi ES fondai), taip pat nuobaudas, kuriomis būtų siekiama palaikyti ES ekonominį valdymą ir, konkrečiau kalbant, sustiprintą valdymą pagal strategiją „Europa 2020“;

| 22. | mano, kad ekonominio valdymo ir Europos valdymo demokratinio teisėtumo stiprinimas turėtų vykti vienu metu, ir to reikėtų siekti į šį procesą tinkamu metu ir tvirčiau įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius Parlamentus; ypač ragina Tarybą ir Komisiją tinkamai pasinaudoti Lisabonos sutarties nuostatomis dėl Parlamento aktyvaus įtraukimo į ekonominės politikos kūrimo procesą, kaip apibrėžta 121 straipsnio 5 ir 6 dalyse, ir ragina Komisiją pateikti išsamius pasiūlymus, kuriais remiantis būtų pradėtas reguliarus politinis ir teisinis tarpinstitucinis dialogas šioje ypatingos svarbos politikos srityje; |
| --- | --- |

22.

mano, kad ekonominio valdymo ir Europos valdymo demokratinio teisėtumo stiprinimas turėtų vykti vienu metu, ir to reikėtų siekti į šį procesą tinkamu metu ir tvirčiau įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius Parlamentus; ypač ragina Tarybą ir Komisiją tinkamai pasinaudoti Lisabonos sutarties nuostatomis dėl Parlamento aktyvaus įtraukimo į ekonominės politikos kūrimo procesą, kaip apibrėžta 121 straipsnio 5 ir 6 dalyse, ir ragina Komisiją pateikti išsamius pasiūlymus, kuriais remiantis būtų pradėtas reguliarus politinis ir teisinis tarpinstitucinis dialogas šioje ypatingos svarbos politikos srityje;

Europos biudžeto ir nacionaliniai reformų planai turėtų būti suderinti su strategijos „Europa 2020“ tikslais puoselėti tvarų augimą ir plėtrą

| 23. | primygtinai tvirtina, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ patikimumo, būtina labiau suderinti 27 ES valstybių narių nacionalinius biudžetus ir ES biudžetą bei juos papildyti; pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų atlikti didesnį vaidmenį ir sutelkti išteklius; |
| --- | --- |

23.

primygtinai tvirtina, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ patikimumo, būtina labiau suderinti 27 ES valstybių narių nacionalinius biudžetus ir ES biudžetą bei juos papildyti; pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų atlikti didesnį vaidmenį ir sutelkti išteklius;

| 24. | pabrėžia, kokios svarbios ilgalaikės viešosios ir privačios investicijos finansuojant infrastruktūrą, kurios reikia norint įgyvendinti pavyzdines iniciatyvas, siūlomas strategijoje „Europa 2020“, ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kaip būtų galima prisitaikyti prie Europos reguliavimo sistemos siekiant skatinti ilgalaikių investuotojų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kokios svarbios ilgalaikės viešosios ir privačios investicijos finansuojant infrastruktūrą, kurios reikia norint įgyvendinti pavyzdines iniciatyvas, siūlomas strategijoje „Europa 2020“, ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kaip būtų galima prisitaikyti prie Europos reguliavimo sistemos siekiant skatinti ilgalaikių investuotojų bendradarbiavimą;

| 25. | pabrėžia, kad strategija „Europa 2020“ gali būti patikima tik tuomet, kai ji bus tinkamai finansuojama, ir pageidauja, kad 2011 m. biudžeto projekte būtų laikomasi ambicingesnio požiūrio siekiant, kad strategija „Europa 2020“ būtų sėkmingai įgyvendinta; apgailestauja dėl to, kad strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėms programoms pagal 2011 m. biudžeto projektą neskiriama pakankamai lėšų; pabrėžia, kad galbūt būtų veiksminga labiau įtraukti Europos investicijų banką (EIB) ir labiau pasitikėti viešosiomis ir privačiosiomis partnerystėmis užuot visais atvejais laikantis požiūrio, kad vienas sprendimas tinka visiems; apgailestauja dėl to, kad nei Europos Vadovų Taryba, nei Komisija šio klausimo nesprendė; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad strategija „Europa 2020“ gali būti patikima tik tuomet, kai ji bus tinkamai finansuojama, ir pageidauja, kad 2011 m. biudžeto projekte būtų laikomasi ambicingesnio požiūrio siekiant, kad strategija „Europa 2020“ būtų sėkmingai įgyvendinta; apgailestauja dėl to, kad strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėms programoms pagal 2011 m. biudžeto projektą neskiriama pakankamai lėšų; pabrėžia, kad galbūt būtų veiksminga labiau įtraukti Europos investicijų banką (EIB) ir labiau pasitikėti viešosiomis ir privačiosiomis partnerystėmis užuot visais atvejais laikantis požiūrio, kad vienas sprendimas tinka visiems; apgailestauja dėl to, kad nei Europos Vadovų Taryba, nei Komisija šio klausimo nesprendė;

| 26. | ragina Komisiją paaiškinti Sąjungos biudžeto eilučių sąsają su atitinkamais strategijos „Europa 2020“ tikslais; primygtinai reikalauja, kad iki 2010 m. pirmosios pusės pabaigos Komisija pateiktų pasiūlymą peržiūrėti dabartinę 2007–2013 m. daugiametę finansinę programą, kad būtų dedamos pastangos rasti papildomų biudžeto išteklių, kurių reikia, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją paaiškinti Sąjungos biudžeto eilučių sąsają su atitinkamais strategijos „Europa 2020“ tikslais; primygtinai reikalauja, kad iki 2010 m. pirmosios pusės pabaigos Komisija pateiktų pasiūlymą peržiūrėti dabartinę 2007–2013 m. daugiametę finansinę programą, kad būtų dedamos pastangos rasti papildomų biudžeto išteklių, kurių reikia, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai;

| 27. | reikalauja daugiau informacijos apie sprendimo dėl Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės, kuri buvo priimta neeiliniame 2010 m. gegužės 9–10 d. vykusiame Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdyje, padarinius ES biudžetui; |
| --- | --- |

27.

reikalauja daugiau informacijos apie sprendimo dėl Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės, kuri buvo priimta neeiliniame 2010 m. gegužės 9–10 d. vykusiame Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdyje, padarinius ES biudžetui;

| 28. | pabrėžia dabartinės DFP peržiūros svarbą: ji turi atitikti 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir turi būti pakeista taip, kad atitiktų Lisabonos sutarties reikalavimus suteikti finansavimą strategijoje „Europa 2020“ nurodytoms iniciatyvoms bei kitoms iniciatyvoms ir politiniams įsipareigojimams, prisiimtiems pagal dabartinę ir būsimąją DFP; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia dabartinės DFP peržiūros svarbą: ji turi atitikti 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir turi būti pakeista taip, kad atitiktų Lisabonos sutarties reikalavimus suteikti finansavimą strategijoje „Europa 2020“ nurodytoms iniciatyvoms bei kitoms iniciatyvoms ir politiniams įsipareigojimams, prisiimtiems pagal dabartinę ir būsimąją DFP;

| 29. | pabrėžia, jog reikia, kad ES biudžete būtų atspindėtas poreikis finansuoti perėjimą prie aplinkos apsaugos aspektu tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, jog reikia, kad ES biudžete būtų atspindėtas poreikis finansuoti perėjimą prie aplinkos apsaugos aspektu tvarios ekonomikos;

Europos Parlamentas prašo būti labiau įtrauktas rengiant detalius strategijos „Europa 2020“ pasiūlymus

| 30. | pabrėžia, kad jis priims sprendimą dėl užimtumo gairių tada, kai gaus patenkinamą atsakymą dėl valdymo struktūros ir strategijos „Europa 2020“ biudžeto pagrindo; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad jis priims sprendimą dėl užimtumo gairių tada, kai gaus patenkinamą atsakymą dėl valdymo struktūros ir strategijos „Europa 2020“ biudžeto pagrindo;

| 31. | pabrėžia, kad Europos Vadovų Taryba, priimdama sprendimus, turėtų remtis Komisijos metinėmis rekomendacijomis ir įspėjimais dėl to, kaip valstybės narės laikosi strategijos „Europa 2020“ tikslų; laikosi nuomonės, kad prieš prasidedant diskusijoms Europos Vadovų Taryboje šiuos pranešimus turėtų aptarti Parlamentas; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Europos Vadovų Taryba, priimdama sprendimus, turėtų remtis Komisijos metinėmis rekomendacijomis ir įspėjimais dėl to, kaip valstybės narės laikosi strategijos „Europa 2020“ tikslų; laikosi nuomonės, kad prieš prasidedant diskusijoms Europos Vadovų Taryboje šiuos pranešimus turėtų aptarti Parlamentas;

*

* *

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

32.

paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0053.

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/69 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/69

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisŽmogaus teisių gynėjams palankios ES politikos priemonės

P7_TA(2010)0226

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (2009/2199(INI))

2011/C 236 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, tarptautinius žmogaus teisių paktus ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir Tarptautinis ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (TESKTP),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų ir į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo veiklą, susijusią su žmogaus teisių gynėjų padėtimi,

atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, ypač į jos 3 ir 21 straipsnius, ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių, ypač į 2004 m. birželio mėn. priimtas ir 2008 m. peržiūrėtas Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų; taip pat atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio mėn. priimtas ir 2009 m. peržiūrėtas ES gaires dėl dialogų žmogaus teisių klausimais,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl dialogų ir konsultacijų su trečiosiomis šalimis žmogaus teisių klausimais eigos (1),

atsižvelgdamas į ES išorės susitarimuose numatytas nuostatas, susijusias su žmogaus teisėmis,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (EDŽTP) (2),

atsižvelgdamas į savo 2002 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos Sąjungos vaidmens skatinant žmogaus teises ir demokratizaciją trečiosiose šalyse (3),

atsižvelgdamas į specialiąsias EP narių, vykstančių į trečiąsias šalis, žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo veiklos gaires,

atsižvelgdamas į Europos Parlamento pirmininkų sueigos 2003 m. gegužės 15 d. priimtą ir 2006 m. birželio 14 d. pataisytą Sacharovo premijos „Už minties laisvę“ skyrimo statutą,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir ypač į jų priedus dėl atskirų atvejų,

atsižvelgdamas į savo reguliarias diskusijas ir skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 6 d. Ministrų komiteto patvirtintą deklaraciją dėl Europos Tarybos veiksmų gerinant žmogaus teisių gynėjų apsaugą ir skatinant jų veiklą,

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 24 d. Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos patvirtintą rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų padėties Europos Tarybos valstybėse narėse (4),

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 10 d. Europos Tarybos Ministrų komiteto patvirtintas rekomendacijas dėl nevyriausybinių organizacijų Europoje teisinio statuso (5),

atsižvelgdamas į regionines žmogaus teisių priemones, ypač į Europos žmogaus teisių konvenciją, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos patvirtintas rezoliucijas dėl žmogaus teisių gynėjų, Amerikos žmogaus teisių konvenciją ir Arabų žmogaus teisių chartiją,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 810/2009, nustatantį Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (6),

atsižvelgdamas į žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus, apsaugos ir priėmimo programas, įgyvendinamas kai kuriose ES valstybėse narėse,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0157/2010),

| A. | kadangi pagal Jungtinių Tautų chartiją kiekviena valstybė narė privalo skatinti visuotinę pagarbą žmogaus teisėms bei laisvėms ir jų laikymąsi, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Jungtinių Tautų chartiją kiekviena valstybė narė privalo skatinti visuotinę pagarbą žmogaus teisėms bei laisvėms ir jų laikymąsi,

| B. | kadangi pagal 1998 m. patvirtintą JT deklaraciją sąvoka „žmogaus teisių gynėjas“ vartojama norint apibūdinti žmogų, kuris savarankiškai arba kartu su kitais siekia taikiomis priemonėmis skatinti ir ginti žmogaus teises, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal 1998 m. patvirtintą JT deklaraciją sąvoka „žmogaus teisių gynėjas“ vartojama norint apibūdinti žmogų, kuris savarankiškai arba kartu su kitais siekia taikiomis priemonėmis skatinti ir ginti žmogaus teises,

| C. | kadangi visame pasaulyje žmogaus teisių gynėjams tenka svarbiausias vaidmuo skatinant pagrindines žmogaus teises ir jas apsaugant, dažnai rizikuojant net savo gyvybe, ir kadangi žmogaus teisių gynėjų veikla, išlaikant jos nešališkumą bei skaidrumą ir pateiktais tiksliais pranešimais stiprinant jos patikimumą, taip pat labai svarbi įtvirtinant šalyse demokratinius principus, nes taip kuriamas žmogiškas demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms ryšys, |
| --- | --- |

C.

kadangi visame pasaulyje žmogaus teisių gynėjams tenka svarbiausias vaidmuo skatinant pagrindines žmogaus teises ir jas apsaugant, dažnai rizikuojant net savo gyvybe, ir kadangi žmogaus teisių gynėjų veikla, išlaikant jos nešališkumą bei skaidrumą ir pateiktais tiksliais pranešimais stiprinant jos patikimumą, taip pat labai svarbi įtvirtinant šalyse demokratinius principus, nes taip kuriamas žmogiškas demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms ryšys,

| D. | kadangi parama žmogaus teisių gynėjams seniai tapo ES išorės ryšių politikos žmogaus teisių klausimais dalimi; tačiau kadangi ES teikia įvairią paramą, atsižvelgdama į atitinkamas šalis, |
| --- | --- |

D.

kadangi parama žmogaus teisių gynėjams seniai tapo ES išorės ryšių politikos žmogaus teisių klausimais dalimi; tačiau kadangi ES teikia įvairią paramą, atsižvelgdama į atitinkamas šalis,

| E. | kadangi ypač Europos Sąjunga yra itin suinteresuota stiprinti žmogaus teisių apsaugą, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, Europos Sąjungai prisijungiant prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijos (EŽTPLK), |
| --- | --- |

E.

kadangi ypač Europos Sąjunga yra itin suinteresuota stiprinti žmogaus teisių apsaugą, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, Europos Sąjungai prisijungiant prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijos (EŽTPLK),

| F. | kadangi Europos Parlamentas atlieka svarbų vaidmenį žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo ir šių vertybių gynėjų apsaugos srityje: organizuojamos delegacijos į trečiąsias šalis, rengiami klausymai, priimamos rezoliucijos, rašomi laiškai, skiriama Sacharovo premija, be to, rengiami pranešimai apie žmogaus teisių padėtį pasaulyje, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Parlamentas atlieka svarbų vaidmenį žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo ir šių vertybių gynėjų apsaugos srityje: organizuojamos delegacijos į trečiąsias šalis, rengiami klausymai, priimamos rezoliucijos, rašomi laiškai, skiriama Sacharovo premija, be to, rengiami pranešimai apie žmogaus teisių padėtį pasaulyje,

| G. | kadangi Europos Sąjunga vis labiau derina savo veiksmus su kitomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, įsteigtomis Afrikoje, Europoje ir Šiaurės bei Pietų Amerikoje, siekdama atidžiai stebėti žmogaus teisių gynėjų padėtį ir raginti valstybes nares, laikantis tarptautinių ir regioninių žmogaus teisių įsipareigojimų, užtikrinti žmogaus teisių gynėjų veiklai palankią aplinką, |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjunga vis labiau derina savo veiksmus su kitomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, įsteigtomis Afrikoje, Europoje ir Šiaurės bei Pietų Amerikoje, siekdama atidžiai stebėti žmogaus teisių gynėjų padėtį ir raginti valstybes nares, laikantis tarptautinių ir regioninių žmogaus teisių įsipareigojimų, užtikrinti žmogaus teisių gynėjų veiklai palankią aplinką,

| H. | kadangi Europos Sąjungos, kaip žmogaus teisių gynėjus pasaulyje apsaugančios organizacijos, patikimumas yra glaudžiai susijęs su pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms pačioje ES, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjungos, kaip žmogaus teisių gynėjus pasaulyje apsaugančios organizacijos, patikimumas yra glaudžiai susijęs su pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms pačioje ES,

| I. | kadangi vykdydami savo veiklą žmogaus teisių gynėjai patys susiduria su žmogaus teisių pažeidimais: žudymais, grasinimais mirtimi, vaikų ir suaugusiųjų grobimais, savavališkais suėmimais ir sulaikymais ir kitais priekabiavimo ir gąsdinimo veiksmais, pavyzdžiui, vykdant šmeižto kampanijas, ir kadangi bandant sustabdyti žmogaus teisių gynėjų veiklą nuo visų šių pažeidimų taip pat gali nukentėti žmogaus teisių gynėjų artimiausieji šeimos nariai (įskaitant vaikus) ir giminės, kadangi žmogaus teisių kampanijoms daugelyje regionų neigiamą poveikį daro veiklos suvaržymai ir žmogaus teisių gynėjų persekiojimas, |
| --- | --- |

I.

kadangi vykdydami savo veiklą žmogaus teisių gynėjai patys susiduria su žmogaus teisių pažeidimais: žudymais, grasinimais mirtimi, vaikų ir suaugusiųjų grobimais, savavališkais suėmimais ir sulaikymais ir kitais priekabiavimo ir gąsdinimo veiksmais, pavyzdžiui, vykdant šmeižto kampanijas, ir kadangi bandant sustabdyti žmogaus teisių gynėjų veiklą nuo visų šių pažeidimų taip pat gali nukentėti žmogaus teisių gynėjų artimiausieji šeimos nariai (įskaitant vaikus) ir giminės, kadangi žmogaus teisių kampanijoms daugelyje regionų neigiamą poveikį daro veiklos suvaržymai ir žmogaus teisių gynėjų persekiojimas,

| J. | kadangi norint apsaugoti atskirus žmogaus teisių gynėjus turi būti apskritai įgyvendinama ES žmogaus teisių politika, |
| --- | --- |

J.

kadangi norint apsaugoti atskirus žmogaus teisių gynėjus turi būti apskritai įgyvendinama ES žmogaus teisių politika,

| K. | kadangi ypač didelis pavojus kyla žmogaus teisių gynėjoms ir kadangi kitoms gynėjų, kurie, vykdydami savo veiklą, dažniausiai patiria išpuolių ir žmogaus teisių pažeidimų, grupėms bei kategorijoms, priklauso gynėjai, skatinantys gerbti pilietines ir politines teises – ypač saviraiškos laisvę ir minties, sąžinės ir religijos laisvę, įskaitant religinių mažumų teises,– ekonomines, socialines ir kultūrines teises, ypač kolektyvines teises, pavyzdžiui, teisę į maistą ir prieigą prie gamtos išteklių, taip pat profesinių sąjungų nariai ir asmenys, ginantys tautinių mažumų bei bendruomenių, vaikų, vietos gyventojų ir lesbiečių, gėjų, biseksualų bei transseksualų (LGBT) teises, ir asmenys, kovojantys su korupcija, |
| --- | --- |

K.

kadangi ypač didelis pavojus kyla žmogaus teisių gynėjoms ir kadangi kitoms gynėjų, kurie, vykdydami savo veiklą, dažniausiai patiria išpuolių ir žmogaus teisių pažeidimų, grupėms bei kategorijoms, priklauso gynėjai, skatinantys gerbti pilietines ir politines teises – ypač saviraiškos laisvę ir minties, sąžinės ir religijos laisvę, įskaitant religinių mažumų teises,– ekonomines, socialines ir kultūrines teises, ypač kolektyvines teises, pavyzdžiui, teisę į maistą ir prieigą prie gamtos išteklių, taip pat profesinių sąjungų nariai ir asmenys, ginantys tautinių mažumų bei bendruomenių, vaikų, vietos gyventojų ir lesbiečių, gėjų, biseksualų bei transseksualų (LGBT) teises, ir asmenys, kovojantys su korupcija,

| L. | kadangi imamasi vis įmantresnių žmogaus teisių gynėjų persekiojimo priemonių, ne tik pasitelkiant naujas technologijas, bet ir priimant nevyriausybinių organizacijų veiklą varžančių įstatymų ir sukuriant administracinių kliūčių, kurie itin apriboja nepriklausomos pilietinės visuomenės erdvę ir veiklos galimybes; šiuo atžvilgiu pabrėžtina, kad kai kurios vyriausybės trukdo žmogaus teisių gynėjams oficialiai registruoti organizacijas, o po to juos persekioja dėl neteisėto naudojimosi teise į susivienijimų laisvę, |
| --- | --- |

L.

kadangi imamasi vis įmantresnių žmogaus teisių gynėjų persekiojimo priemonių, ne tik pasitelkiant naujas technologijas, bet ir priimant nevyriausybinių organizacijų veiklą varžančių įstatymų ir sukuriant administracinių kliūčių, kurie itin apriboja nepriklausomos pilietinės visuomenės erdvę ir veiklos galimybes; šiuo atžvilgiu pabrėžtina, kad kai kurios vyriausybės trukdo žmogaus teisių gynėjams oficialiai registruoti organizacijas, o po to juos persekioja dėl neteisėto naudojimosi teise į susivienijimų laisvę,

| M. | kadangi šiais veiksmais aiškiais pažeidžiama tarptautinė žmogaus teisių teisė ir daugelis visuotinai pripažįstamų pagrindinių laisvių, |
| --- | --- |

M.

kadangi šiais veiksmais aiškiais pažeidžiama tarptautinė žmogaus teisių teisė ir daugelis visuotinai pripažįstamų pagrindinių laisvių,

| N. | kadangi žmogaus teisių gynėjų veikla taip pat varžoma ir kartais ji tiesiogiai reguliuojama vykdant tam tikrą politiką, teisės aktais ir procedūromis, kurie vadinami „saugumo“ priemonėmis ir dažnai neatsiejami nuo niekinamo požiūrio ir kaltinimų terorizmu, |
| --- | --- |

N.

kadangi žmogaus teisių gynėjų veikla taip pat varžoma ir kartais ji tiesiogiai reguliuojama vykdant tam tikrą politiką, teisės aktais ir procedūromis, kurie vadinami „saugumo“ priemonėmis ir dažnai neatsiejami nuo niekinamo požiūrio ir kaltinimų terorizmu,

| O. | kadangi įrangos konfiskavimas, patalpų uždarymas, itin didelių baudų skyrimas ir skrupulingas bei subjektyvus bankų sąskaitų tikrinimas – tai vis dar tie patys konkretūs sunkumai, su kuriais susiduria žmogaus teisių gynėjų asociacijos ir grupės, |
| --- | --- |

O.

kadangi įrangos konfiskavimas, patalpų uždarymas, itin didelių baudų skyrimas ir skrupulingas bei subjektyvus bankų sąskaitų tikrinimas – tai vis dar tie patys konkretūs sunkumai, su kuriais susiduria žmogaus teisių gynėjų asociacijos ir grupės,

| P. | kadangi prekybos susitarimai, į kuriuos įtraukta sąlyga dėl žmogaus teisių, gali tapti ES spaudimo priemone reikalaujant žmogaus teisių užtikrinimo kaip su prekyba susijusios sąlygos, |
| --- | --- |

P.

kadangi prekybos susitarimai, į kuriuos įtraukta sąlyga dėl žmogaus teisių, gali tapti ES spaudimo priemone reikalaujant žmogaus teisių užtikrinimo kaip su prekyba susijusios sąlygos,

| 1. | gerbia neįkainojamą žmogaus teisių gynėjų indėlį į žmogaus teisių gynimą ir skatinimą, teisinės valstybės ir demokratijos stiprinimą ir konfliktų prevenciją rizikuojant savo pačių bei savo šeimų ir tėvų saugumu; palankiai vertina tai, kad 1998 m. JT deklaracijoje nepateikiama griežta žmogaus teisių gynėjų apibrėžtis ir ragina Tarybą ir Komisiją ryžtingai palaikyti šį požiūrį; |
| --- | --- |

1.

gerbia neįkainojamą žmogaus teisių gynėjų indėlį į žmogaus teisių gynimą ir skatinimą, teisinės valstybės ir demokratijos stiprinimą ir konfliktų prevenciją rizikuojant savo pačių bei savo šeimų ir tėvų saugumu; palankiai vertina tai, kad 1998 m. JT deklaracijoje nepateikiama griežta žmogaus teisių gynėjų apibrėžtis ir ragina Tarybą ir Komisiją ryžtingai palaikyti šį požiūrį;

| 2. | ragina ES pirmenybę teikti veiksmingesniam esamų nuoseklios ir sistemingos žmogaus teisių gynėjų apsaugos Europos Sąjungoje priemonių ir mechanizmų įgyvendinimui; rekomenduoja Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai aktyviai kurti priemones ir metodiką, kuri būtų veiksmingesnė ir labiau orientuota į rezultatus, įskaitant esamų žmogaus teisių politikos priemonių ir dialogų vertinimą; |
| --- | --- |

2.

ragina ES pirmenybę teikti veiksmingesniam esamų nuoseklios ir sistemingos žmogaus teisių gynėjų apsaugos Europos Sąjungoje priemonių ir mechanizmų įgyvendinimui; rekomenduoja Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai aktyviai kurti priemones ir metodiką, kuri būtų veiksmingesnė ir labiau orientuota į rezultatus, įskaitant esamų žmogaus teisių politikos priemonių ir dialogų vertinimą;

| 3. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares išreikšti savo politinę valią ir teikti paramą žmogaus teisių gynėjų veiksmams, taigi ir geriau naudotis visomis esamomis priemonėmis ir sukurti naujų papildomų mechanizmų, kad, taikant tikrą dalyvavimo strategiją, žmogaus teisių gynėjų veikla būtų remiama ir skatinama, nes tai padėtų kurti gynėjams palankią aplinką, kurioje jie galėtų veikti ir būtų saugūs; pabrėžia, kad šie veiksmai turi būti derinami su taikant skubias ir ilgalaikes priemones vykdoma politika siekiant apsaugoti žmogaus teisių gynėjus nuo išpuolių bei keliamos grėsmės ir jų išvengti; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares išreikšti savo politinę valią ir teikti paramą žmogaus teisių gynėjų veiksmams, taigi ir geriau naudotis visomis esamomis priemonėmis ir sukurti naujų papildomų mechanizmų, kad, taikant tikrą dalyvavimo strategiją, žmogaus teisių gynėjų veikla būtų remiama ir skatinama, nes tai padėtų kurti gynėjams palankią aplinką, kurioje jie galėtų veikti ir būtų saugūs; pabrėžia, kad šie veiksmai turi būti derinami su taikant skubias ir ilgalaikes priemones vykdoma politika siekiant apsaugoti žmogaus teisių gynėjus nuo išpuolių bei keliamos grėsmės ir jų išvengti;

Institucinis stiprinimas ir inovacijų diegimas pagal Lisabonos sutartį

| 4. | ragina, kad žmogaus teisių apsauga ir skatinimas būtų svarbiausi ES išorės veiksmų programoje, kaip nurodyta Lisabonos sutarties 3 ir 21 straipsniuose; pabrėžia, kad labiausiai turi būti stengiamasi užtikrinti, jog į žmogaus teisių skatinimą, kaip į svarbiausią vertybę ir kaip į ES užsienio politikos tikslą, būtų tinkamai atsižvelgta kuriant Europos išorės veiksmų tarnybą bei apibrėžiant jos struktūrą, taip pat skiriant pakankamai žmogiškųjų išteklių; todėl reikalauja, kad EIVT būtų sukurtas koordinavimo centras, kuris būtų atsakingas už klausimus, susijusius su žmogaus teisių gynėjais; |
| --- | --- |

4.

ragina, kad žmogaus teisių apsauga ir skatinimas būtų svarbiausi ES išorės veiksmų programoje, kaip nurodyta Lisabonos sutarties 3 ir 21 straipsniuose; pabrėžia, kad labiausiai turi būti stengiamasi užtikrinti, jog į žmogaus teisių skatinimą, kaip į svarbiausią vertybę ir kaip į ES užsienio politikos tikslą, būtų tinkamai atsižvelgta kuriant Europos išorės veiksmų tarnybą bei apibrėžiant jos struktūrą, taip pat skiriant pakankamai žmogiškųjų išteklių; todėl reikalauja, kad EIVT būtų sukurtas koordinavimo centras, kuris būtų atsakingas už klausimus, susijusius su žmogaus teisių gynėjais;

| 5. | pabrėžia, kad ES misijos dar tinkamai neįgyvendino žmogaus teisių gynėjų gairių, ir ragina Komisiją atlikti nuodugnią analizę siekiant užtikrinti, kad šis klausimas būtų sprendžiamas; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad dabar, priėmus Lisabonos sutartį, Komisijos delegacijos trečiosiose šalyse privalės visapusiškai pasinaudoti naujomis galimybėmis ir joms turi būti suteikta daugiau įgaliojimų, kad galėtų geriau spręsti šį klausimą, nes EK delegacijos taps ES delegacijomis, turinčiomis vis stiprėsiantį vaidmenį atstovaujant ES ir įgyvendinant žmogaus teisių politiką; todėl kartoja raginimą kiekvienai valstybei skirti aukštos kvalifikacijos politikos pareigūną, atsakingą už žmogaus teises ir demokratiją, taip pat plėtoti gerosios patirties pavyzdžius ir integruoti žmogaus teisių gaires bei jų įgyvendinimą į ES misijose dalyvaujančio personalo mokymo programas, pareigybių aprašymus ir vertinimo procesus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad ES misijos dar tinkamai neįgyvendino žmogaus teisių gynėjų gairių, ir ragina Komisiją atlikti nuodugnią analizę siekiant užtikrinti, kad šis klausimas būtų sprendžiamas; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad dabar, priėmus Lisabonos sutartį, Komisijos delegacijos trečiosiose šalyse privalės visapusiškai pasinaudoti naujomis galimybėmis ir joms turi būti suteikta daugiau įgaliojimų, kad galėtų geriau spręsti šį klausimą, nes EK delegacijos taps ES delegacijomis, turinčiomis vis stiprėsiantį vaidmenį atstovaujant ES ir įgyvendinant žmogaus teisių politiką; todėl kartoja raginimą kiekvienai valstybei skirti aukštos kvalifikacijos politikos pareigūną, atsakingą už žmogaus teises ir demokratiją, taip pat plėtoti gerosios patirties pavyzdžius ir integruoti žmogaus teisių gaires bei jų įgyvendinimą į ES misijose dalyvaujančio personalo mokymo programas, pareigybių aprašymus ir vertinimo procesus;

| 6. | pabrėžia žmogaus teisių nuostatų svarbą prekybos politikoje, partnerystės ir prekybos susitarimuose tarp ES ir trečiųjų šalių; siūlo atlikti žmogaus teisių padėties trečiosiose šalyse, kurios vykdo prekybą su ES, vertinimą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia žmogaus teisių nuostatų svarbą prekybos politikoje, partnerystės ir prekybos susitarimuose tarp ES ir trečiųjų šalių; siūlo atlikti žmogaus teisių padėties trečiosiose šalyse, kurios vykdo prekybą su ES, vertinimą;

| 7. | tikisi, kad paskyrus Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kuriant bendrą išorės veiksmų tarnybą bus galima gerokai padidinti ES darną ir veiksmingumą šioje srityje, ir labai rekomenduoja, kad vietos strategijų rengimą glaudžiai bendradarbiaujant su nepriklausoma vietos pilietine visuomene ir reguliarų vertinimą oficialiai patvirtintų Komisijos pirmininko pavaduotoja–vyriausioji įgaliotinė, siekiant užtikrinti tikrą Europos Sąjungos žmogaus teisių gynėjų gairėse puoselėjamų apsaugos priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

tikisi, kad paskyrus Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kuriant bendrą išorės veiksmų tarnybą bus galima gerokai padidinti ES darną ir veiksmingumą šioje srityje, ir labai rekomenduoja, kad vietos strategijų rengimą glaudžiai bendradarbiaujant su nepriklausoma vietos pilietine visuomene ir reguliarų vertinimą oficialiai patvirtintų Komisijos pirmininko pavaduotoja–vyriausioji įgaliotinė, siekiant užtikrinti tikrą Europos Sąjungos žmogaus teisių gynėjų gairėse puoselėjamų apsaugos priemonių įgyvendinimą;

| 8. | mano, kad būtina gerinti ir nuosekliai plėtoti ryšius su nepriklausoma pilietine visuomene, taip pat didinti žmogaus teisių gynėjų galimybes patekti į ES delegacijas ir misijas vietos lygmeniu; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymą iš žmogaus teisių gynėjams paramą teikiančių ES misijų dalyvių paskirti bendrų vietos ryšių palaikymo pareigūną, kuris būtų atsakingas už Europos Sąjungos veiklos koordinavimą, t. y. didintų galimybes gauti informacijos apie žmogaus teisių pažeidimus, taip pat bendradarbiavimą su pilietine visuomene ir taip užtikrintų skaidrumą jiems vykdant savo pareigas ir didintų galimybę greitai ir lanksčiai reaguoti skubos atvejais; prašo pranešti apie šiuos skyrimus Parlamentui; |
| --- | --- |

8.

mano, kad būtina gerinti ir nuosekliai plėtoti ryšius su nepriklausoma pilietine visuomene, taip pat didinti žmogaus teisių gynėjų galimybes patekti į ES delegacijas ir misijas vietos lygmeniu; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymą iš žmogaus teisių gynėjams paramą teikiančių ES misijų dalyvių paskirti bendrų vietos ryšių palaikymo pareigūną, kuris būtų atsakingas už Europos Sąjungos veiklos koordinavimą, t. y. didintų galimybes gauti informacijos apie žmogaus teisių pažeidimus, taip pat bendradarbiavimą su pilietine visuomene ir taip užtikrintų skaidrumą jiems vykdant savo pareigas ir didintų galimybę greitai ir lanksčiai reaguoti skubos atvejais; prašo pranešti apie šiuos skyrimus Parlamentui;

Siekiant nuoseklesnio ir sistemingo požiūrio vykdant ES politiką žmogaus teisių srityje

| 9. | išreiškia susirūpinimą dėl neįgyvendintų Europos Sąjungos žmogaus teisių gynėjų gairių; reikalauja, kad visos ES delegacijos tinkamai ir visapusiškai įgyvendintų šias gaires ir kad būtų daugiau dedama pastangų siekiant užtikrinti, jog iki 2010 m. visoms gairėms būtų sukurtos arba (jei numatyta ) persvarstytos įgyvendinimo vietos strategijos; prašo, kad šių vietos strategijų sąrašas būtų pateiktas Europos Parlamentui ir paskelbtas ES metiniame pranešime dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

9.

išreiškia susirūpinimą dėl neįgyvendintų Europos Sąjungos žmogaus teisių gynėjų gairių; reikalauja, kad visos ES delegacijos tinkamai ir visapusiškai įgyvendintų šias gaires ir kad būtų daugiau dedama pastangų siekiant užtikrinti, jog iki 2010 m. visoms gairėms būtų sukurtos arba (jei numatyta ) persvarstytos įgyvendinimo vietos strategijos; prašo, kad šių vietos strategijų sąrašas būtų pateiktas Europos Parlamentui ir paskelbtas ES metiniame pranešime dėl žmogaus teisių;

| 10. | ragina Tarybą, Komisiją ir ES delegacijas aktyviai įtraukti žmogaus teisių gynėjus bei jų organizacijas į vietos strategijų rengimo, stebėjimo ir vertinimo procesą, nes tai turės įtakos tikrajai šių strategijų vertei; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą, Komisiją ir ES delegacijas aktyviai įtraukti žmogaus teisių gynėjus bei jų organizacijas į vietos strategijų rengimo, stebėjimo ir vertinimo procesą, nes tai turės įtakos tikrajai šių strategijų vertei;

| 11. | mano, kad, bent kartą per metus rengiant ES gairėse pageidaujamus žmogaus teisių gynėjų ir diplomatų susitikimus, neabejotinai bus paprasčiau įgyvendinti šiuos procesus, ir ragina ateityje susitikimus rengti reguliariau ir sistemingiau; ragina užtikrinti šiuose susitikimuose įvairaus profilio žmogaus teisių gynėjų, veikiančių šalyje, ir iš regionų kilusių gynėjų dalyvavimą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad, bent kartą per metus rengiant ES gairėse pageidaujamus žmogaus teisių gynėjų ir diplomatų susitikimus, neabejotinai bus paprasčiau įgyvendinti šiuos procesus, ir ragina ateityje susitikimus rengti reguliariau ir sistemingiau; ragina užtikrinti šiuose susitikimuose įvairaus profilio žmogaus teisių gynėjų, veikiančių šalyje, ir iš regionų kilusių gynėjų dalyvavimą;

| 12. | todėl prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai apsvarstyti galimybę surengti tarptautinį žmogaus teisių gynėjų susitikimą, kuriame dalyvautų atitinkamų Jungtinių Tautų institucijų, regioninių Žmogaus teisių konvencijų sekretoriatų ir tarptautinių bei regioninių nevyriausybinių organizacijų atstovai, siekiant pagerinti žmogaus teisių gynėjų apsaugą ir remti žmogaus teises pasaulyje; |
| --- | --- |

12.

todėl prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai apsvarstyti galimybę surengti tarptautinį žmogaus teisių gynėjų susitikimą, kuriame dalyvautų atitinkamų Jungtinių Tautų institucijų, regioninių Žmogaus teisių konvencijų sekretoriatų ir tarptautinių bei regioninių nevyriausybinių organizacijų atstovai, siekiant pagerinti žmogaus teisių gynėjų apsaugą ir remti žmogaus teises pasaulyje;

| 13. | pabrėžia poreikį įtraukti lyčių perspektyvą įgyvendinant gaires ir numatyti tikslinius veiksmus, palankius žmogaus teisių gynėjoms ir kitoms ypač pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, žurnalistams gynėjams, kurie skatina ekonomines, socialines ir kultūrines teises, vaikų teises, ir tiems, kurie gina tautinių mažumų ir ypač religinių ir kalbinių mažumų teises, vietos gyventojų bei LGBT teises; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia poreikį įtraukti lyčių perspektyvą įgyvendinant gaires ir numatyti tikslinius veiksmus, palankius žmogaus teisių gynėjoms ir kitoms ypač pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, žurnalistams gynėjams, kurie skatina ekonomines, socialines ir kultūrines teises, vaikų teises, ir tiems, kurie gina tautinių mažumų ir ypač religinių ir kalbinių mažumų teises, vietos gyventojų bei LGBT teises;

| 14. | pabrėžia žodžio laisvės svarbą ir spaudos bei interneto žiniasklaidos, kaip žmogaus teisių gynėjų priemonių, vaidmenį; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia žodžio laisvės svarbą ir spaudos bei interneto žiniasklaidos, kaip žmogaus teisių gynėjų priemonių, vaidmenį;

| 15. | mano, kad turėtų būti įvertinta naujų technologijų plėtra ir jų poveikis žmogaus teisių gynėjams ir kad vertinimo rezultatus reikėtų įtraukti į dabartines ES programas dėl žmogaus teisių ir žmogaus teisių gynėjų; |
| --- | --- |

15.

mano, kad turėtų būti įvertinta naujų technologijų plėtra ir jų poveikis žmogaus teisių gynėjams ir kad vertinimo rezultatus reikėtų įtraukti į dabartines ES programas dėl žmogaus teisių ir žmogaus teisių gynėjų;

| 16. | mano, kad Europos Sąjungos gairėms dėl žmogaus teisių gynėjų įgyvendinti numatytų vietos strategijų pagrindiniai aspektai turėtų būti atspindėti šalių strateginiuose dokumentuose ir (arba) nacionalinėse orientacinėse programose, EKP veiksmų planuose, metinėse EDŽTP veiksmų programose ir stabilumo priemonėje; |
| --- | --- |

16.

mano, kad Europos Sąjungos gairėms dėl žmogaus teisių gynėjų įgyvendinti numatytų vietos strategijų pagrindiniai aspektai turėtų būti atspindėti šalių strateginiuose dokumentuose ir (arba) nacionalinėse orientacinėse programose, EKP veiksmų planuose, metinėse EDŽTP veiksmų programose ir stabilumo priemonėje;

| 17. | dar kartą pabrėžia, kad pagal Lisabonos sutartį žmogaus teisių gynėjų skatinimas, apsauga ir saugumas turi būti numatyti kaip prioritetinis ES santykių su trečiosiomis šalimis klausimas ir jie turėtų būti įtraukti į visus ES užsienio politikos aspektus ir priemones visais lygmenimis, kad ES parama žmogaus teisių gynėjams būtų teikiama nuosekliau, veiksmingiau ir patikimiau; mano, kad norint taikyti šį tikslinį metodą, labai praverstų konkrečių šalių strategijų žmogaus teisių ir demokratijos srityse kūrimas, veiksmingas įgyvendinimas ir reguliari stebėsena; |
| --- | --- |

17.

dar kartą pabrėžia, kad pagal Lisabonos sutartį žmogaus teisių gynėjų skatinimas, apsauga ir saugumas turi būti numatyti kaip prioritetinis ES santykių su trečiosiomis šalimis klausimas ir jie turėtų būti įtraukti į visus ES užsienio politikos aspektus ir priemones visais lygmenimis, kad ES parama žmogaus teisių gynėjams būtų teikiama nuosekliau, veiksmingiau ir patikimiau; mano, kad norint taikyti šį tikslinį metodą, labai praverstų konkrečių šalių strategijų žmogaus teisių ir demokratijos srityse kūrimas, veiksmingas įgyvendinimas ir reguliari stebėsena;

| 18. | mano, kad žmogaus teisių gynėjus trečiosiose šalyse galima geriau apsaugoti užtikrinant veiksmingesnius ES dialogus žmogaus teisių klausimais; pabrėžia poreikį vykstant visiems dialogams su trečiosiomis šalimis politiniais ir žmogaus teisių klausimais ir sudarant prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis nuosekliai kelti žmogaus teisių gynėjų padėties problemas ir apskritai kelti klausimą dėl teisės į susivienijimų laisvę ir jos įgyvendinimo gerinimo nacionaliniuose teisės aktuose bei reglamentuose ir praktikoje, primenant partneriams valstybių atsakomybę užtikrinti, kad visos JT žmogaus teisių gynėjų deklaracijoje numatytos teisės ir įsipareigojimai, įskaitant teisę į susivienijimų laisvę, susirinkimų laisvę, teisę gauti nacionalinį ir užsienio finansavimą (visiškai skaidriai ir atsižvelgiant į jų savarankiškumą priimti sprendimus), taip pat saviraiškos laisvę, kuri yra esminė žmogaus teisių gynėjų veiklos teisė, būtų įtraukti į nacionalinę teisę; pabrėžia, kad valstybėms partnerėms taip pat reikėtų priminti apie jų atsakomybę ginti ir skatinti pagarbą žmogaus teisių gynėjams ir jų veiklai sudarant visiškai palankias sąlygas atstovauti žmogaus teisėms, jas stebėti ir rengti apie jas pranešimus; |
| --- | --- |

18.

mano, kad žmogaus teisių gynėjus trečiosiose šalyse galima geriau apsaugoti užtikrinant veiksmingesnius ES dialogus žmogaus teisių klausimais; pabrėžia poreikį vykstant visiems dialogams su trečiosiomis šalimis politiniais ir žmogaus teisių klausimais ir sudarant prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis nuosekliai kelti žmogaus teisių gynėjų padėties problemas ir apskritai kelti klausimą dėl teisės į susivienijimų laisvę ir jos įgyvendinimo gerinimo nacionaliniuose teisės aktuose bei reglamentuose ir praktikoje, primenant partneriams valstybių atsakomybę užtikrinti, kad visos JT žmogaus teisių gynėjų deklaracijoje numatytos teisės ir įsipareigojimai, įskaitant teisę į susivienijimų laisvę, susirinkimų laisvę, teisę gauti nacionalinį ir užsienio finansavimą (visiškai skaidriai ir atsižvelgiant į jų savarankiškumą priimti sprendimus), taip pat saviraiškos laisvę, kuri yra esminė žmogaus teisių gynėjų veiklos teisė, būtų įtraukti į nacionalinę teisę; pabrėžia, kad valstybėms partnerėms taip pat reikėtų priminti apie jų atsakomybę ginti ir skatinti pagarbą žmogaus teisių gynėjams ir jų veiklai sudarant visiškai palankias sąlygas atstovauti žmogaus teisėms, jas stebėti ir rengti apie jas pranešimus;

| 19. | mano, kad kalbant apie nacionalinį ir užsienio finansavimą, reikėtų apibrėžti konkrečius kriterijus, kuriais subalansuojamas tinkamas skaidrumas ir būtinas konfidencialumas; ragina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta ir į bet kokius kitus kriterijus, kuriais gali remtis žmogaus teisių gynėjai, jei jie mano, kad tai reikalinga jų darbui atlikti; |
| --- | --- |

19.

mano, kad kalbant apie nacionalinį ir užsienio finansavimą, reikėtų apibrėžti konkrečius kriterijus, kuriais subalansuojamas tinkamas skaidrumas ir būtinas konfidencialumas; ragina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta ir į bet kokius kitus kriterijus, kuriais gali remtis žmogaus teisių gynėjai, jei jie mano, kad tai reikalinga jų darbui atlikti;

| 20. | primena, kad Europos Parlamento delegacijos, kaip atsakingi EP ryšių su trečiosiomis šalimis organai, remdamosi konkrečiomis EP narių, vykstančių į trečiąsias šalis, žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo veiklos gairėmis, galėtų vaidinti net ir svarbesnį vaidmenį siekdamos padėti žmogaus teisių gynėjams, |
| --- | --- |

20.

primena, kad Europos Parlamento delegacijos, kaip atsakingi EP ryšių su trečiosiomis šalimis organai, remdamosi konkrečiomis EP narių, vykstančių į trečiąsias šalis, žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo veiklos gairėmis, galėtų vaidinti net ir svarbesnį vaidmenį siekdamos padėti žmogaus teisių gynėjams,

| 21. | ragina ES ir trečiųjų šalių dialoguose dėl žmogaus teisių Europos Parlamentui suteikti įtakingesnį vaidmenį; |
| --- | --- |

21.

ragina ES ir trečiųjų šalių dialoguose dėl žmogaus teisių Europos Parlamentui suteikti įtakingesnį vaidmenį;

| 22. | ragina įtraukti verslo bendruomenę į dialogus žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

22.

ragina įtraukti verslo bendruomenę į dialogus žmogaus teisių klausimais;

| 23. | mano, kad siekiant apsaugoti žmogaus teisių gynėjus reikėtų sudaryti nuoseklių bei suderintų ES veiksmų ir papildomų valstybių narių priemonių įgyvendinimo sąlygas; |
| --- | --- |

23.

mano, kad siekiant apsaugoti žmogaus teisių gynėjus reikėtų sudaryti nuoseklių bei suderintų ES veiksmų ir papildomų valstybių narių priemonių įgyvendinimo sąlygas;

| 24. | smerkia daugelyje pasaulio šalių vyraujantį nebaudžiamumą už prievartos naudojimą prieš žmogaus teisių gynėjus; ragina Tarybą ir Komisiją kelti šį klausimą palaikant dvišalius santykius ir reikalauti, kad visos valstybės užtikrintų, jog kaltininkai, nepaisant jų užimamų pozicijų ar einamų pareigų, nešališkai būtų traukiami atsakomybėn veiksminga drausmine ir baudžiamąja tvarka, ir visada atsižvelgti į tai, kad, išnaudojus apeliacijos galimybes valstybės vidaus teismuose, išlieka paskutinė galimybė kreiptis į Europos žmogaus teisių teismą; |
| --- | --- |

24.

smerkia daugelyje pasaulio šalių vyraujantį nebaudžiamumą už prievartos naudojimą prieš žmogaus teisių gynėjus; ragina Tarybą ir Komisiją kelti šį klausimą palaikant dvišalius santykius ir reikalauti, kad visos valstybės užtikrintų, jog kaltininkai, nepaisant jų užimamų pozicijų ar einamų pareigų, nešališkai būtų traukiami atsakomybėn veiksminga drausmine ir baudžiamąja tvarka, ir visada atsižvelgti į tai, kad, išnaudojus apeliacijos galimybes valstybės vidaus teismuose, išlieka paskutinė galimybė kreiptis į Europos žmogaus teisių teismą;

| 25. | pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad nacionalinio ir visuomenės saugumo priemonėmis, įskaitant kovą su terorizmu, nebūtų savavališkai naudojamasi prieš žmogaus teisių gynėjus; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad nacionalinio ir visuomenės saugumo priemonėmis, įskaitant kovą su terorizmu, nebūtų savavališkai naudojamasi prieš žmogaus teisių gynėjus;

| 26. | atkreipia dėmesį, kad EP nariams taip pat tenka svarbus vaidmuo užtikrinant, kad nacionaliniai teisės aktai, kurie gali turėti įtakos žmogaus teisių gynėjams ir jų veiklai, atitiktų tarptautinius žmogaus teisių standartus; todėl pabrėžia, kaip svarbu EP nariams nuosekliai kelti šiuos klausimus dvišaliuose ir daugiašaliuose susitikimuose su kitų parlamentų nariais ir su vietos ekspertais šiuo klausimu, atsižvelgiant į konkrečias EP narių, vykstančių į trečiąsias šalis, žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo veiklos gaires; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį, kad EP nariams taip pat tenka svarbus vaidmuo užtikrinant, kad nacionaliniai teisės aktai, kurie gali turėti įtakos žmogaus teisių gynėjams ir jų veiklai, atitiktų tarptautinius žmogaus teisių standartus; todėl pabrėžia, kaip svarbu EP nariams nuosekliai kelti šiuos klausimus dvišaliuose ir daugiašaliuose susitikimuose su kitų parlamentų nariais ir su vietos ekspertais šiuo klausimu, atsižvelgiant į konkrečias EP narių, vykstančių į trečiąsias šalis, žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo veiklos gaires;

| 27. | pabrėžia visapusiško nepriklausomos pilietinės visuomenės dalyvavimo visuose dialoguose žmogaus teisių klausimais, organizuojant pilietinės visuomenės seminarus ar taikant kitas priemones, svarbą; mano, kad pilietinės visuomenės seminarus ir oficialius dialogus siejantį ryšį reikia stiprinti skelbiant rekomendacijas ir gerinant surengto dialogo plėtojimą ir grįžtamąjį ryšį pilietinei visuomenei; pabrėžia, kad rengiant dialogus ir toliau reikia kelti atskirų atvejų klausimus, ir mano, jog viešai paskelbus pavardžių sąrašą padidėtų ES veiksmų poveikis ir visuomenės dėmesys šiems atvejams, su sąlyga, kad atskleidus informaciją visuomenei nekils pavojaus žmogaus teisių gynėjams; pabrėžia, jog svarbu, kad vertinant šio pavojaus tikimybę būtų bendradarbiaujama su kitais žmogaus teisių gynėjais ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia visapusiško nepriklausomos pilietinės visuomenės dalyvavimo visuose dialoguose žmogaus teisių klausimais, organizuojant pilietinės visuomenės seminarus ar taikant kitas priemones, svarbą; mano, kad pilietinės visuomenės seminarus ir oficialius dialogus siejantį ryšį reikia stiprinti skelbiant rekomendacijas ir gerinant surengto dialogo plėtojimą ir grįžtamąjį ryšį pilietinei visuomenei; pabrėžia, kad rengiant dialogus ir toliau reikia kelti atskirų atvejų klausimus, ir mano, jog viešai paskelbus pavardžių sąrašą padidėtų ES veiksmų poveikis ir visuomenės dėmesys šiems atvejams, su sąlyga, kad atskleidus informaciją visuomenei nekils pavojaus žmogaus teisių gynėjams; pabrėžia, jog svarbu, kad vertinant šio pavojaus tikimybę būtų bendradarbiaujama su kitais žmogaus teisių gynėjais ir pilietine visuomene;

| 28. | mano, kad taikant Europos demokratijos ir žmogaus teisių priemonę (EDŽTP), kurios reikšmė remiant ir skatinant pagarbą žmogaus teisėms ir stiprinant teisinę valstybę jau parodyta, turėtų būti toliau didinama tiesioginė žmogaus teisių gynėjams teikiama parama, kad jų trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai būtų patenkinti, kartu užtikrinant, kad teikiama parama pasiektų ypač pažeidžiamas grupes ir atokiose bei mažiau dėmesio sulaukiančiose vietovėse gyvenančius gynėjus; |
| --- | --- |

28.

mano, kad taikant Europos demokratijos ir žmogaus teisių priemonę (EDŽTP), kurios reikšmė remiant ir skatinant pagarbą žmogaus teisėms ir stiprinant teisinę valstybę jau parodyta, turėtų būti toliau didinama tiesioginė žmogaus teisių gynėjams teikiama parama, kad jų trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai būtų patenkinti, kartu užtikrinant, kad teikiama parama pasiektų ypač pažeidžiamas grupes ir atokiose bei mažiau dėmesio sulaukiančiose vietovėse gyvenančius gynėjus;

| 29. | ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę reguliariai smerkti ir kritikuoti tarptautines bendroves, jei jos, aprūpina represinio režimo valstybes stebėjimo technologijomis ir taip palengvina žmogaus teisių gynėjų persekiojimą ir suėmimą; |
| --- | --- |

29.

ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę reguliariai smerkti ir kritikuoti tarptautines bendroves, jei jos, aprūpina represinio režimo valstybes stebėjimo technologijomis ir taip palengvina žmogaus teisių gynėjų persekiojimą ir suėmimą;

Apsaugos priemonė – didesnis skaidrumas ir matomumas

| 30. | ragina Tarybą ir Komisiją imtis tikslingų veiksmų didinant žmogaus teisių gynėjų, EIVT, ES šalių ambasadų ir užsienio reikalų ministerijų informuotumą apie esamas gaires, kad būtų užtikrinta, jog šios gairės iki galo įdiegtos ir taikomos; mano, kad gairėse numatyti metiniai susitikimai galėtų labai padėti žmogaus teisių gynėjams ir kartu didinti ES veiklos patikimumą bei matomumą ir aiškiai parodyti, kokia svarbi ES yra žmogaus teisių apsauga; |
| --- | --- |

30.

ragina Tarybą ir Komisiją imtis tikslingų veiksmų didinant žmogaus teisių gynėjų, EIVT, ES šalių ambasadų ir užsienio reikalų ministerijų informuotumą apie esamas gaires, kad būtų užtikrinta, jog šios gairės iki galo įdiegtos ir taikomos; mano, kad gairėse numatyti metiniai susitikimai galėtų labai padėti žmogaus teisių gynėjams ir kartu didinti ES veiklos patikimumą bei matomumą ir aiškiai parodyti, kokia svarbi ES yra žmogaus teisių apsauga;

| 31. | pabrėžia, kad žmogaus teisių gynėjų ir jų veiklos pripažinimas ir matomumas taip pat gali padėti sunkiomis aplinkybėmis gerinti apsaugą, nes, negalėdami nuslėpti nusikalstamų veikų, kaltininkai gali nuo jų susilaikyti; ragina ES valstybes nares ir ES delegacijas, kai įmanoma, skelbti demaršus ir kitų rūšių veiklą, kurios imtasi konkretiems atvejams spręsti, visada konsultuojantis su žmogaus teisių gynėju ir jo (jos) šeima; ragina, kad ES misijos nuolat praneštų žmogaus teisių gynėjams ir (arba) jų šeimoms, taip pat nevyriausybinėms organizacijoms, kurios įspėjo ES dėl konkretaus atvejo, apie bet kokius jų labui skirtus veiksmus, kaip išdėstyta gairėse; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad žmogaus teisių gynėjų ir jų veiklos pripažinimas ir matomumas taip pat gali padėti sunkiomis aplinkybėmis gerinti apsaugą, nes, negalėdami nuslėpti nusikalstamų veikų, kaltininkai gali nuo jų susilaikyti; ragina ES valstybes nares ir ES delegacijas, kai įmanoma, skelbti demaršus ir kitų rūšių veiklą, kurios imtasi konkretiems atvejams spręsti, visada konsultuojantis su žmogaus teisių gynėju ir jo (jos) šeima; ragina, kad ES misijos nuolat praneštų žmogaus teisių gynėjams ir (arba) jų šeimoms, taip pat nevyriausybinėms organizacijoms, kurios įspėjo ES dėl konkretaus atvejo, apie bet kokius jų labui skirtus veiksmus, kaip išdėstyta gairėse;

| 32. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir visus Komisijos narius, turinčius įsipareigojimų išorės santykių srityje, sistemingai susitikti su žmogaus teisių gynėjais, kai ji vyksta oficialaus vizito į trečiąsias šalis, ir pabrėžia, kad ES specialiesiems atstovams suteikiant įgaliojimus turėtų būti įtraukta būtinybė teikti paramą žmogaus teisių gynėjams; pabrėžia, kad šioje srityje tiek Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė, tiek specialieji atstovai už savo veiksmus turėtų būti atskaitingi Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir visus Komisijos narius, turinčius įsipareigojimų išorės santykių srityje, sistemingai susitikti su žmogaus teisių gynėjais, kai ji vyksta oficialaus vizito į trečiąsias šalis, ir pabrėžia, kad ES specialiesiems atstovams suteikiant įgaliojimus turėtų būti įtraukta būtinybė teikti paramą žmogaus teisių gynėjams; pabrėžia, kad šioje srityje tiek Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė, tiek specialieji atstovai už savo veiksmus turėtų būti atskaitingi Europos Parlamentui;

| 33. | pabrėžia, kad reikia aktyviai remti ir teikti pasiūlymus, kaip panaudoti 2008 m. gruodžio mėn., minint 20–ąsias Sacharovo premijos metines, įkurtą Sacharovo premijos tinklą teikiant ilgalaikę paramą žmogaus teisių gynėjams ir kaip gauti daugiau naudos iš galimo laureatų įnašo į Europos Parlamento įsipareigojimams vykdyti reikalingų įvairių rūšių veiklą; pakartoja savo susirūpinimą dėl kai kurių Sacharovo premijos laureatų žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad reikia aktyviai remti ir teikti pasiūlymus, kaip panaudoti 2008 m. gruodžio mėn., minint 20–ąsias Sacharovo premijos metines, įkurtą Sacharovo premijos tinklą teikiant ilgalaikę paramą žmogaus teisių gynėjams ir kaip gauti daugiau naudos iš galimo laureatų įnašo į Europos Parlamento įsipareigojimams vykdyti reikalingų įvairių rūšių veiklą; pakartoja savo susirūpinimą dėl kai kurių Sacharovo premijos laureatų žmogaus teisių pažeidimų;

Siekiant darnesnės ir labiau į rezultatus orientuotos žmogaus teisių gynėjams palankios veiklos

| 34. | mano, kad ES turi vadovautis visa apimančiu požiūriu į žmogaus teisių gynėjus, kad ES politika būtų veiksmingesnė ir atrodytų ES valstybėms narėms patikimesnė, taip pat siekiant apsaugoti žmogaus teisių gynėjų veiklą turi būti taikomos paramos priemonės ir, atsižvelgiant į jų trumpalaikius ir ilgalaikius poreikius, prevencinės bei apsaugos priemonės; pabrėžia, kad šis požiūris turėtų būti atspindėtas persvarstytoje EDŽTP strategijoje ir ES žmogaus teisių gynėjų gairėse; |
| --- | --- |

34.

mano, kad ES turi vadovautis visa apimančiu požiūriu į žmogaus teisių gynėjus, kad ES politika būtų veiksmingesnė ir atrodytų ES valstybėms narėms patikimesnė, taip pat siekiant apsaugoti žmogaus teisių gynėjų veiklą turi būti taikomos paramos priemonės ir, atsižvelgiant į jų trumpalaikius ir ilgalaikius poreikius, prevencinės bei apsaugos priemonės; pabrėžia, kad šis požiūris turėtų būti atspindėtas persvarstytoje EDŽTP strategijoje ir ES žmogaus teisių gynėjų gairėse;

| 35. | mano, kad ES turi aiškiai nurodyti, kokios yra atitinkamos sankcijos, kurios galėtų būti taikomos trečiosioms šalims, šiurkščiai pažeidžiančioms žmogaus teises, ir prireikus jų imtis; pakartoja savo prašymą Komisijai bei Tarybai ir ypač Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei užtikrinti, kad žmogaus teisių sąlyga tarptautiniuose susitarimuose būtų veiksminga, ir nustatyti realų šios sąlygos įtraukimo mechanizmą, atsižvelgiant į Kotoniu susitarimų 8, 9 ir 96 straipsnių dvasią; |
| --- | --- |

35.

mano, kad ES turi aiškiai nurodyti, kokios yra atitinkamos sankcijos, kurios galėtų būti taikomos trečiosioms šalims, šiurkščiai pažeidžiančioms žmogaus teises, ir prireikus jų imtis; pakartoja savo prašymą Komisijai bei Tarybai ir ypač Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei užtikrinti, kad žmogaus teisių sąlyga tarptautiniuose susitarimuose būtų veiksminga, ir nustatyti realų šios sąlygos įtraukimo mechanizmą, atsižvelgiant į Kotoniu susitarimų 8, 9 ir 96 straipsnių dvasią;

| 36. | mano, kad, siekiant imtis labiau į rezultatus orientuotos veiklos, Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai turėtų reguliariai vertinti, kaip kiekviena ES delegacija trečiosiose šalyse įgyvendina ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, ir teikti pirmenybę šiai veiklai bei atidžiai ją stebėti ir pateikti rekomendacijas misijoms stiprinti veiksmus tose srityse, kuriose šios gairės akivaizdžiai prasčiau įgyvendinamos; |
| --- | --- |

36.

mano, kad, siekiant imtis labiau į rezultatus orientuotos veiklos, Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai turėtų reguliariai vertinti, kaip kiekviena ES delegacija trečiosiose šalyse įgyvendina ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, ir teikti pirmenybę šiai veiklai bei atidžiai ją stebėti ir pateikti rekomendacijas misijoms stiprinti veiksmus tose srityse, kuriose šios gairės akivaizdžiai prasčiau įgyvendinamos;

| 37. | ragina Tarybą padaryti Europą prieinamesnę žmogaus teisių gynėjams, kurie negali gyventi savo gimtosiose šalyse; ragina Tarybą ir Komisiją parengti ir vykdyti konkrečias priemones, skirtas palengvinti šių žmogaus teisių gynėjų galimybę patekti į Europą; |
| --- | --- |

37.

ragina Tarybą padaryti Europą prieinamesnę žmogaus teisių gynėjams, kurie negali gyventi savo gimtosiose šalyse; ragina Tarybą ir Komisiją parengti ir vykdyti konkrečias priemones, skirtas palengvinti šių žmogaus teisių gynėjų galimybę patekti į Europą;

| 38. | primena, kad būtina išspręsti nuoseklios apsaugos ir prieglobsčio suteikimo strategijos trūkumo problemą sistemingai įgyvendinant neatidėliotinas trumpalaikio ir ilgalaikio pobūdžio priemones bei iniciatyvas; prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės iki 2010 m. pabaigos pateikti Europos Parlamentui ataskaitą apie priemones, kurių buvo imtasi šiuo klausimu; |
| --- | --- |

38.

primena, kad būtina išspręsti nuoseklios apsaugos ir prieglobsčio suteikimo strategijos trūkumo problemą sistemingai įgyvendinant neatidėliotinas trumpalaikio ir ilgalaikio pobūdžio priemones bei iniciatyvas; prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės iki 2010 m. pabaigos pateikti Europos Parlamentui ataskaitą apie priemones, kurių buvo imtasi šiuo klausimu;

| 39. | dar kartą prašo valstybes nares pirmenybės tvarka kurti darnią skubaus vizų išdavimo žmogaus teisių gynėjams ir jų šeimos nariams politiką, kurios pavyzdžiu gali būti specialiosios programos Ispanijoje ir Airijoje; yra tvirtai įsitikinęs, kad suteikiant naujoms Europos Sąjungos delegacijoms įgaliojimus teikti rekomendacijas valstybėms narėms dėl skubaus vizų išdavimo Europos Sąjungos žmogaus teisių politikos srityje būtų padaryta didelė pažanga; mano, kad siekiant taikyti šį bendrą požiūrį, labai padėtų aiški nuoroda į šią galimybę, pateikta Prašymų išduoti vizas nagrinėjimo ir išduotų vizų keitimo vadovo projekte, kaip jau yra teigęs Europos Parlamentas per teisinio minėtos priemonės tikrinimo procesą; |
| --- | --- |

39.

dar kartą prašo valstybes nares pirmenybės tvarka kurti darnią skubaus vizų išdavimo žmogaus teisių gynėjams ir jų šeimos nariams politiką, kurios pavyzdžiu gali būti specialiosios programos Ispanijoje ir Airijoje; yra tvirtai įsitikinęs, kad suteikiant naujoms Europos Sąjungos delegacijoms įgaliojimus teikti rekomendacijas valstybėms narėms dėl skubaus vizų išdavimo Europos Sąjungos žmogaus teisių politikos srityje būtų padaryta didelė pažanga; mano, kad siekiant taikyti šį bendrą požiūrį, labai padėtų aiški nuoroda į šią galimybę, pateikta Prašymų išduoti vizas nagrinėjimo ir išduotų vizų keitimo vadovo projekte, kaip jau yra teigęs Europos Parlamentas per teisinio minėtos priemonės tikrinimo procesą;

| 40. | ragina, kad 27 valstybės narės laikytųsi tos pačios pozicijos dėl vizų išdavimo žmogaus teisių gynėjams; |
| --- | --- |

40.

ragina, kad 27 valstybės narės laikytųsi tos pačios pozicijos dėl vizų išdavimo žmogaus teisių gynėjams;

| 41. | pabrėžia, kad taikant skubaus vizų išdavimo tvarką taip pat reikia numatyti žmogaus teisių gynėjų Europoje laikinos apsaugos ir būsto suteikimo priemones; be to, būtų galima numatyti žmogaus teisių gynėjams skirtus finansinius išteklius ir parinkti būstus, taip pat parengti papildomas programas (veikla žmogaus teisių srityje, paskaitų skaitymas Europos universitetuose, kalbų kursai ir kt.); palankiai vertina prieglobstį teikiančių miestų iniciatyvą, kurią skatino Tarybai pirmininkavusi Čekija, ir nuo 2008 m. Ispanijos vyriausybės įgyvendinamą apsaugos ir prieglobsčio programą, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę iki 2010 m. EIVT baigti kurti Europos apsaugos ir prieglobsčio programą, kad ji būtų pradėta įgyvendinti 2011 m., tačiau kartu neturėtų būti panaikinta kitų miestų atsakomybė; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pateikti Europos Parlamentui vadovą apie tai, kaip galima tapti prieglobstį teikiančių miestų iniciatyvos dalyviais, taip pat pasiūlymą dėl programos, pagal kurią būtų skatinamas šių miestų bendradarbiavimas; reikalauja, kad būtų toliau remiamos kitos šios srities iniciatyvos; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad taikant skubaus vizų išdavimo tvarką taip pat reikia numatyti žmogaus teisių gynėjų Europoje laikinos apsaugos ir būsto suteikimo priemones; be to, būtų galima numatyti žmogaus teisių gynėjams skirtus finansinius išteklius ir parinkti būstus, taip pat parengti papildomas programas (veikla žmogaus teisių srityje, paskaitų skaitymas Europos universitetuose, kalbų kursai ir kt.); palankiai vertina prieglobstį teikiančių miestų iniciatyvą, kurią skatino Tarybai pirmininkavusi Čekija, ir nuo 2008 m. Ispanijos vyriausybės įgyvendinamą apsaugos ir prieglobsčio programą, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę iki 2010 m. EIVT baigti kurti Europos apsaugos ir prieglobsčio programą, kad ji būtų pradėta įgyvendinti 2011 m., tačiau kartu neturėtų būti panaikinta kitų miestų atsakomybė; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pateikti Europos Parlamentui vadovą apie tai, kaip galima tapti prieglobstį teikiančių miestų iniciatyvos dalyviais, taip pat pasiūlymą dėl programos, pagal kurią būtų skatinamas šių miestų bendradarbiavimas; reikalauja, kad būtų toliau remiamos kitos šios srities iniciatyvos;

| 42. | toliau pabrėžia, kad tais atvejais, kai žmogaus teisių gynėjo gyvybei, fizinei ar psichinei sveikatai kyla pavojus, valstybės narės ir ES delegacijos taip pat turėtų remti ir kurti kitas apsaugos priemones ir greitojo reagavimo priemones; mano, kad tai turėtų būti daroma glaudžiai bendradarbiaujant su vietos žmogaus teisių gynėjais ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

42.

toliau pabrėžia, kad tais atvejais, kai žmogaus teisių gynėjo gyvybei, fizinei ar psichinei sveikatai kyla pavojus, valstybės narės ir ES delegacijos taip pat turėtų remti ir kurti kitas apsaugos priemones ir greitojo reagavimo priemones; mano, kad tai turėtų būti daroma glaudžiai bendradarbiaujant su vietos žmogaus teisių gynėjais ir pilietine visuomene;

| 43. | palankiai vertina veikiančių apsaugos mechanizmų bendradarbiavimą Europos ir tarptautiniu lygmenimis, kurį labiau galėtų stiprinti nuoseklus strategijos taikymas ir keitimasis informacija, siekiant užtikrinti, kad visi mechanizmai geriau papildytų vienas kitą tiek skubos atvejais keičiantis informacija, tiek derinant ilgalaikės paramos veiksmus, pvz., naudojant saugią interneto platformą, prieinamą visiems oficialiems suinteresuotiesiems subjektams; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Europos Tarybos rengiamus metinius susitikimus, Žmogaus teisių gynėjų apsaugos observatorijos surengtus kelias priemones apimančius metinius susitikimus, bendrą Tarptautinės žmogaus teisių federacijos, Pasaulio kovos su kankinimais organizacijos programą, kuriomis siekiama stiprinti tarptautinių ir regionų priemonių bei žmogaus teisių gynėjų apsaugos institucijų sąveiką; ragina Europoje žmogaus teisių gynėjams skirtas darbo grupes, veikiančias kartu su Tarybos žmogaus teisių darbo grupe ir Europos Taryba, t. y. pagal Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro sukurtą iniciatyvą, ieškoti glaudesnio bendradarbiavimo būdų; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina veikiančių apsaugos mechanizmų bendradarbiavimą Europos ir tarptautiniu lygmenimis, kurį labiau galėtų stiprinti nuoseklus strategijos taikymas ir keitimasis informacija, siekiant užtikrinti, kad visi mechanizmai geriau papildytų vienas kitą tiek skubos atvejais keičiantis informacija, tiek derinant ilgalaikės paramos veiksmus, pvz., naudojant saugią interneto platformą, prieinamą visiems oficialiems suinteresuotiesiems subjektams; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Europos Tarybos rengiamus metinius susitikimus, Žmogaus teisių gynėjų apsaugos observatorijos surengtus kelias priemones apimančius metinius susitikimus, bendrą Tarptautinės žmogaus teisių federacijos, Pasaulio kovos su kankinimais organizacijos programą, kuriomis siekiama stiprinti tarptautinių ir regionų priemonių bei žmogaus teisių gynėjų apsaugos institucijų sąveiką; ragina Europoje žmogaus teisių gynėjams skirtas darbo grupes, veikiančias kartu su Tarybos žmogaus teisių darbo grupe ir Europos Taryba, t. y. pagal Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro sukurtą iniciatyvą, ieškoti glaudesnio bendradarbiavimo būdų;

| 44. | prašo, kad, atsižvelgiant į Lisabonos sutarties įgyvendinimą, ES institucijos įsteigtų tarpinstitucinio bendradarbiavimo mechanizmą žmogaus teisių gynėjų klausimais; supranta, kad tokį mechanizmą būtų lengviau kurti, jei visose ES institucijose ir įstaigose būtų sukurti koordinavimo centrai, skirti žmogaus teisių gynėjams, ir šie centrai glaudžiai bendradarbiautų su asmenimis, atsakingais už žmogaus teises ir demokratiją ES misijose ir delegacijose; |
| --- | --- |

44.

prašo, kad, atsižvelgiant į Lisabonos sutarties įgyvendinimą, ES institucijos įsteigtų tarpinstitucinio bendradarbiavimo mechanizmą žmogaus teisių gynėjų klausimais; supranta, kad tokį mechanizmą būtų lengviau kurti, jei visose ES institucijose ir įstaigose būtų sukurti koordinavimo centrai, skirti žmogaus teisių gynėjams, ir šie centrai glaudžiai bendradarbiautų su asmenimis, atsakingais už žmogaus teises ir demokratiją ES misijose ir delegacijose;

| 45. | kviečia Tarybą ir Komisiją ištirti galimybes kurti įspėjimo sistemos mechanizmus, kuriais būtų dalijamasi ES institucijose ir visuose kituose apsaugos mechanizmuose; |
| --- | --- |

45.

kviečia Tarybą ir Komisiją ištirti galimybes kurti įspėjimo sistemos mechanizmus, kuriais būtų dalijamasi ES institucijose ir visuose kituose apsaugos mechanizmuose;

| 46. | mano, kad dalytis informacija būtų lengviau, jei bus sukurti konkrečios duomenų bazės arba „žurnalai“, siekiant turėti tikslią ir naujausią informaciją apie vykdomą veiklą, ypač susijusią su asmenimis, kartu užtikrinant konfidencialumo principo laikymąsi; |
| --- | --- |

46.

mano, kad dalytis informacija būtų lengviau, jei bus sukurti konkrečios duomenų bazės arba „žurnalai“, siekiant turėti tikslią ir naujausią informaciją apie vykdomą veiklą, ypač susijusią su asmenimis, kartu užtikrinant konfidencialumo principo laikymąsi;

| 47. | ragina Komisiją stebėti ir reguliariai kontroliuoti, kaip trumpalaikiu ir ilgalaikiu laikotarpiu įgyvendinamos ES gairės dėl žmogaus teisių gynėjų ir teikti apie tai ataskaitas Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečiui; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją stebėti ir reguliariai kontroliuoti, kaip trumpalaikiu ir ilgalaikiu laikotarpiu įgyvendinamos ES gairės dėl žmogaus teisių gynėjų ir teikti apie tai ataskaitas Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečiui;

*

* *

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei ES valstybėms narėms. |
| --- | --- |

48.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei ES valstybėms narėms.

---

(1)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 214.

(2)  OL L 386, 2006 12 29, p. 1.

(3)  OL C 131 E, 2003 6 5, p. 147.

(4)  RES/1660(2009).

(5)  CM/Rec(2007)14.

(6)  OL L 243, 2009 9 15, p. 1.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/76

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisStatistikos duomenų kokybė Sąjungoje ir didesni Komisijos audito įgaliojimai (Eurostatas)

P7_TA(2010)0230

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Statistinių duomenų kokybės Sąjungoje ir didesnių audito įgaliojimų suteikimo Komisijai (Eurostatui)

2011/C 236 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0053),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2005)0071 – 2005/0013(CNS)),

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Europos centrinio banko nuomonę (ECB) (CON/2010/28),

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl Graikijos vyriausybės deficito ir skolų statistikos (COM(2010)0001),

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7–0227/2009),

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 4 d. Komisijai pateiktą klausimą dėl Statistinių duomenų kokybės Sąjungoje ir Komisijai (Eurostatui) suteiktų didesnių audito įgaliojimų (O-0080/2010 – B7–0314/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Komisija (Eurostatas) iki šiol neturėjo pakankamų įgaliojimų atlikti tyrimus siekiant pagerinti Europos statistikos kokybę, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija (Eurostatas) iki šiol neturėjo pakankamų įgaliojimų atlikti tyrimus siekiant pagerinti Europos statistikos kokybę,

| B. | kadangi pastarojo meto įvykiai parodė, kad tinkamai veikianti statistikos sistema yra būtina sąlyga norint turėti patikimus duomenis; kadangi trūko politinės valios, kad būtų laikomasi bendrų taisyklių ir padaryta reali pažanga siekiant sustiprinti statistikos valdymą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pastarojo meto įvykiai parodė, kad tinkamai veikianti statistikos sistema yra būtina sąlyga norint turėti patikimus duomenis; kadangi trūko politinės valios, kad būtų laikomasi bendrų taisyklių ir padaryta reali pažanga siekiant sustiprinti statistikos valdymą,

| C. | kadangi Graikijos atvejis yra aiškus įrodymas, kad Sąjungoje trūksta kokybiškos mokesčių statistikos: jis parodė, kad pažanga, padaryta nuo 2005 m., kad Graikijos mokesčių duomenys pasiektų kitų valstybių narių pasiektą lygį, buvo nepakankama, |
| --- | --- |

C.

kadangi Graikijos atvejis yra aiškus įrodymas, kad Sąjungoje trūksta kokybiškos mokesčių statistikos: jis parodė, kad pažanga, padaryta nuo 2005 m., kad Graikijos mokesčių duomenys pasiektų kitų valstybių narių pasiektą lygį, buvo nepakankama,

| D. | kadangi 2005 m. Komisijos pasiūlyme jau buvo raginama Komisijai (Eurostatui) suteikti audito pobūdžio įgaliojimus ir bendru sutarimu priimti mažiausius statistiniams duomenims taikomus standartus, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2005 m. Komisijos pasiūlyme jau buvo raginama Komisijai (Eurostatui) suteikti audito pobūdžio įgaliojimus ir bendru sutarimu priimti mažiausius statistiniams duomenims taikomus standartus,

| E. | kadangi 2005 m. keletas pagrindinių valstybių narių nesutiko, kad Eurostatui būtų suteikta daugiau įgaliojimų, nors jau tada buvo visiškai akivaizdu, kad taisyklės ir jų įgyvendinimas yra neadekvatūs, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2005 m. keletas pagrindinių valstybių narių nesutiko, kad Eurostatui būtų suteikta daugiau įgaliojimų, nors jau tada buvo visiškai akivaizdu, kad taisyklės ir jų įgyvendinimas yra neadekvatūs,

| F. | kadangi bendrai sutariama, kad dabartinė padėtis turi būti pagerinta ir Komisijai (Eurostatui) turi būti suteikti didesni tyrimo įgaliojimai; kadangi panašu, jog trūksta politinės valios, ypač Taryboje, imtis reikiamų veiksmų ir Komisijai (Eurostatui) suteikti daugiau įgaliojimų, |
| --- | --- |

F.

kadangi bendrai sutariama, kad dabartinė padėtis turi būti pagerinta ir Komisijai (Eurostatui) turi būti suteikti didesni tyrimo įgaliojimai; kadangi panašu, jog trūksta politinės valios, ypač Taryboje, imtis reikiamų veiksmų ir Komisijai (Eurostatui) suteikti daugiau įgaliojimų,

| G. | kadangi akivaizdu, jog nepakanka žmogiškųjų išteklių, kurių reikia, kad būtų atlikta išsami ir detali nacionalinių statistinių duomenų apžvalga, ir ši problema turi būti sprendžiama ES ir nacionaliniu lygmeniu, |
| --- | --- |

G.

kadangi akivaizdu, jog nepakanka žmogiškųjų išteklių, kurių reikia, kad būtų atlikta išsami ir detali nacionalinių statistinių duomenų apžvalga, ir ši problema turi būti sprendžiama ES ir nacionaliniu lygmeniu,

| H. | kadangi buvo įrodyta, kad patikimi duomenys apie socialinės apsaugos fondus, ligoninių įsiskolinimus ir vyriausybių bei viešųjų įmonių sandorius yra ypatingai svarbūs, |
| --- | --- |

H.

kadangi buvo įrodyta, kad patikimi duomenys apie socialinės apsaugos fondus, ligoninių įsiskolinimus ir vyriausybių bei viešųjų įmonių sandorius yra ypatingai svarbūs,

| 1. | ragina Tarybą užtikrinti, kad politinės iniciatyvos statistikos srityje būtų įgyvendinamos, ir patvirtinti visą Komisijos pasiūlymą (COM(2010)0053) bei atitinkamus ECB ir Parlamento pateiktus pasiūlymus; |
| --- | --- |

1.

ragina Tarybą užtikrinti, kad politinės iniciatyvos statistikos srityje būtų įgyvendinamos, ir patvirtinti visą Komisijos pasiūlymą (COM(2010)0053) bei atitinkamus ECB ir Parlamento pateiktus pasiūlymus;

| 2. | ragina Tarybą stiprinti Komisijos (Eurostato) vaidmenį ir nepriklausomumą; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą stiprinti Komisijos (Eurostato) vaidmenį ir nepriklausomumą;

| 3. | ragina Tarybą ir valstybes nares sutikti su tuo, kad Komisijai (Eurostatui) būtų suteikti įgaliojimai be įspėjimo atlikti patikrinimus valstybėse narėse – patikrinti statistinius duomenis; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą ir valstybes nares sutikti su tuo, kad Komisijai (Eurostatui) būtų suteikti įgaliojimai be įspėjimo atlikti patikrinimus valstybėse narėse – patikrinti statistinius duomenis;

| 4. | atsižvelgdamas į Graikijos atvejį mano, kad Komisijos pasiūlymas yra būtiniausia priemonė; pabrėžia, kad pareiga teikti ataskaitas turi būti sustiprinta visose valstybėse narėse ir kad į ataskaitas turėtų būti įtraukta informacija apie visą ankstesnę nebalansinę veiklą; |
| --- | --- |

4.

atsižvelgdamas į Graikijos atvejį mano, kad Komisijos pasiūlymas yra būtiniausia priemonė; pabrėžia, kad pareiga teikti ataskaitas turi būti sustiprinta visose valstybėse narėse ir kad į ataskaitas turėtų būti įtraukta informacija apie visą ankstesnę nebalansinę veiklą;

| 5. | ragina valstybes nares nebenaudoti jokių nebalansinės skolos struktūrų; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl privalomų teisinių priemonių, kurios valstybes nares įpareigotų nebenaudoti jokių nebalansinės skolos struktūrų; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares nebenaudoti jokių nebalansinės skolos struktūrų; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl privalomų teisinių priemonių, kurios valstybes nares įpareigotų nebenaudoti jokių nebalansinės skolos struktūrų;

| 6. | ragina Komisiją išdėstyti, kokių įgaliojimų ir personalo jai reikia, kad galėtų atlikti veiksmingą ir realią nacionalinės statistikos stebėseną vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją išdėstyti, kokių įgaliojimų ir personalo jai reikia, kad galėtų atlikti veiksmingą ir realią nacionalinės statistikos stebėseną vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės linkusios neįtraukti į balansą kai kurių įsipareigojimų, ypač susijusių su būsimais mokėjimais, kurios riekia atlikti pagal viešojo sektoriaus pensijų sistemą ir pagal ilgalaikes sutartis su privačiuoju sektoriumi už viešųjų paslaugų teikimą; ragina rasti sprendimą, kuris užtikrintų, kad tokie įsipareigojimai būtų nuosekliai ir atvirai pateikti nacionalinėje statistikoje; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės linkusios neįtraukti į balansą kai kurių įsipareigojimų, ypač susijusių su būsimais mokėjimais, kurios riekia atlikti pagal viešojo sektoriaus pensijų sistemą ir pagal ilgalaikes sutartis su privačiuoju sektoriumi už viešųjų paslaugų teikimą; ragina rasti sprendimą, kuris užtikrintų, kad tokie įsipareigojimai būtų nuosekliai ir atvirai pateikti nacionalinėje statistikoje;

| 8. | ragina ECB glaudžiai bendradarbiauti su Komisija (Eurostatu) siekiant užtikrinti valstybių narių statistikos nuoseklumą; |
| --- | --- |

8.

ragina ECB glaudžiai bendradarbiauti su Komisija (Eurostatu) siekiant užtikrinti valstybių narių statistikos nuoseklumą;

| 9. | ragina Komisiją (Eurostatą) padaryti viską, kas įmanoma, kad valstybėse narėse būtų išvengta metodinių trūkumų ir nepatenkinamų administracinių problemų, tokių kaip Graikijos atveju; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją (Eurostatą) padaryti viską, kas įmanoma, kad valstybėse narėse būtų išvengta metodinių trūkumų ir nepatenkinamų administracinių problemų, tokių kaip Graikijos atveju;

| 10. | ragina Tarybą ir valstybes nares Komisijai (Eurostatui) teikti duomenis apie viešuosius finansus, grindžiamus standartizuotais ir tarptautiniu mastu pripažintais apskaitos metodais; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą ir valstybes nares Komisijai (Eurostatui) teikti duomenis apie viešuosius finansus, grindžiamus standartizuotais ir tarptautiniu mastu pripažintais apskaitos metodais;

| 11. | ragina valstybes nares Komisijai (Eurostatui) ir nacionalinėms statistikos institucijoms suteikti riekiamą prieigą ir išteklius, kad būtų galima atlikti realią pagrindinių duomenų patikrą; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares Komisijai (Eurostatui) ir nacionalinėms statistikos institucijoms suteikti riekiamą prieigą ir išteklius, kad būtų galima atlikti realią pagrindinių duomenų patikrą;

| 12. | ragina valstybes nares, kurios jau yra euro zonoje arba kurios pateikė paraiškas į ją stoti, leisti ECB dalyvauti minėtose patikrose ir jo darbuotojams suteikti įgaliojimus susipažinti su visais jų statistiniais duomenimis; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares, kurios jau yra euro zonoje arba kurios pateikė paraiškas į ją stoti, leisti ECB dalyvauti minėtose patikrose ir jo darbuotojams suteikti įgaliojimus susipažinti su visais jų statistiniais duomenimis;

| 13. | ragina valstybes nares apibrėžti aiškią atsakomybę, susijusią su statistinių duomenų rengimu ir kaupimu; kad Komisija (Eurostatas) galėtų atlikti savo darbą, būtina aiškiai apibrėžti atsakomybę, įskaitant asmeninę atsakomybę; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares apibrėžti aiškią atsakomybę, susijusią su statistinių duomenų rengimu ir kaupimu; kad Komisija (Eurostatas) galėtų atlikti savo darbą, būtina aiškiai apibrėžti atsakomybę, įskaitant asmeninę atsakomybę;

| 14. | ragina Komisiją sugriežtinti Europos statistikos praktikos kodekso, kuriame užtikrinama nacionalinių statistikos tarnybų ir Komisijos (Eurostato) nepriklausomumas, vientisumas ir atskaitomybė, įgyvendinimą siekiant visus Europos statistikos rengėjus paskatinti taikyti pažangiausius tarptautinius statistikos principus, metodus ir praktiką; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją sugriežtinti Europos statistikos praktikos kodekso, kuriame užtikrinama nacionalinių statistikos tarnybų ir Komisijos (Eurostato) nepriklausomumas, vientisumas ir atskaitomybė, įgyvendinimą siekiant visus Europos statistikos rengėjus paskatinti taikyti pažangiausius tarptautinius statistikos principus, metodus ir praktiką;

| 15. | ragina Tarybą ir valstybes nares be išlygų sutikti, kad Komisija (Eurostatas) turi vykdyti nuolatinį dialogą ir išsamius stebėsenos vizitus norint sustiprinti pateikiamų duomenų kontrolę ir nuolat užtikrinti duomenų kokybę; |
| --- | --- |

15.

ragina Tarybą ir valstybes nares be išlygų sutikti, kad Komisija (Eurostatas) turi vykdyti nuolatinį dialogą ir išsamius stebėsenos vizitus norint sustiprinti pateikiamų duomenų kontrolę ir nuolat užtikrinti duomenų kokybę;

| 16. | ragina Tarybą labiau remti OLAF veiklą, kuri, Parlamento nuomone, yra būtina siekiant užtikrinti Europos Sąjungos finansinių interesų bei piliečių apsaugą, taip pat ši veikla svarbi norint išsaugoti Europos institucijų reputaciją; taip pat mano, kad yra reikalinga parengti žmogiškųjų išteklių strategiją, kurią taikant būtų padidintas darbuotojų skaičius ir būtų išlaikyti aukšti kokybės standartai; |
| --- | --- |

16.

ragina Tarybą labiau remti OLAF veiklą, kuri, Parlamento nuomone, yra būtina siekiant užtikrinti Europos Sąjungos finansinių interesų bei piliečių apsaugą, taip pat ši veikla svarbi norint išsaugoti Europos institucijų reputaciją; taip pat mano, kad yra reikalinga parengti žmogiškųjų išteklių strategiją, kurią taikant būtų padidintas darbuotojų skaičius ir būtų išlaikyti aukšti kokybės standartai;

| 17. | ragina Komisiją ir Tarybą labiau įtraukti Europos statistikos valdymo patariamąją tarybą, kaip nepriklausomą patarėją; Patariamoji Taryba gali padėti Komisijai (Eurostatui) vizitų į valstybes nares metu; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir Tarybą labiau įtraukti Europos statistikos valdymo patariamąją tarybą, kaip nepriklausomą patarėją; Patariamoji Taryba gali padėti Komisijai (Eurostatui) vizitų į valstybes nares metu;

| 18. | pabrėžia, kad tam, kad pagerinta kontrolė būtų veiksminga, tikslūs statistiniai duomenys ir geresnis Eurostatui teikiamų suvestinių duomenų patikimumo tikrinimas yra būtina išankstinė sąlyga; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad tam, kad pagerinta kontrolė būtų veiksminga, tikslūs statistiniai duomenys ir geresnis Eurostatui teikiamų suvestinių duomenų patikimumo tikrinimas yra būtina išankstinė sąlyga;

| 19. | pabrėžia, kad Eurostatui turi būti suteikta daugiau įgaliojimų; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad Eurostatui turi būti suteikta daugiau įgaliojimų;

| 20. | mano, kad atvira ir skaidri statistinė informacija turėtų būti išankstinė sąlyga siekiant gauti paramą iš Struktūrinio fondo; |
| --- | --- |

20.

mano, kad atvira ir skaidri statistinė informacija turėtų būti išankstinė sąlyga siekiant gauti paramą iš Struktūrinio fondo;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Euro grupės pirmininkui ir Europos centriniam bankui. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Euro grupės pirmininkui ir Europos centriniam bankui.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/79

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisEkonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektai

P7_TA(2010)0231

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (2009/2204(INI))

2011/C 236 E/12

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: didesnė parama siekiant profesinio, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimo“ (COM(2008)0635),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą pavasario Europos Vadovų Tarybai dėl Europos ekonomikos atkūrimo skatinimo (COM(2009)0114),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 24 d. Komisijos darbinį dokumentą „Konsultacijos dėl būsimosios Europos Sąjungos 2020 m. strategijos“ (COM(2009)0647),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos ataskaitą „Barselonos tikslų, susijusių su ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros paslaugomis, įgyvendinimas“ (COM(2008)0638),

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 27 d. Komisijos ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė – 2009“ (COM(2009)0077),

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (COM(2009)0694),

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 7 d. Komisijos komunikatą „Link Bendrijos pagrindų strategijos dėl lyčių lygybės (2001–2005)“ (COM(2000)0335) ir 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 ir 2008 Komisijos metines ataskaitas dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115, COM(2005)0044, COM(2006)0071, COM(2007)0049 ir COM(2008)0010),

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo (COM(2008)0636),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (COM(2008)0637),

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvencijos dėl prekybos žmonėmis ratifikavimo eigą (STCE Nr. 197),

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 22 d. Europos socialinių partnerių priimtą veiksmų planą lyčių lygybės srityje,

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 4 d. Europos Tarybos pasiūlymą dėl rekomendacijos dėl ekonomikos ir finansų krizės poveikio moterims, Dok. Nr. 11891,

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23–24 d. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą,

atsižvelgdamas į Moterų ir vyrų lygių galimybių patariamojo komiteto 2007 m. kovo 22 d. nuomonę dėl moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumų,

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. savo rezoliuciją dėl moterų imigracijos: imigrančių vaidmuo ir padėtis Europos Sąjungoje (2),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės gairių (2006–2010 m.) (3),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės (2008 m.) (4),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (5),

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. savo rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (6),

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 8 d. savo rezoliuciją dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės pasekmių besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (7),

atsižvelgdamas į Eurostato statistikos santrauką Nr. 53/2009 „Smarkus nedarbo padidėjimas ES“,

atsižvelgdamas į Eurostato statistikos santrauką Nr. 97/2009 „Recesija 27 ES valstybėse narėse: nuosmukio trukmė ir dydis skiriasi priklausomai nuo veiklų ir valstybių“,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7-0155/2010),

| A. | kadangi pasaulio ekonomika po Didžiosios depresijos patiria didžiausią recesiją, darančią įtaką socialiniam gyvenimui ES ir už jos ribų; kadangi ekonomikos ir finansų krizė Europoje daro ypač žalingą poveikį moterims, kurios dažniau turi nesaugias darbo vietas, kurias dažniau atleidžia iš darbo ir kurios rečiau turi socialinį draudimą, – padėtis, kuriai nei Taryba, nei Komisija, nei valstybės narės iki šiol neskyrė deramo dėmesio, kurio moterys nusipelno, |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulio ekonomika po Didžiosios depresijos patiria didžiausią recesiją, darančią įtaką socialiniam gyvenimui ES ir už jos ribų; kadangi ekonomikos ir finansų krizė Europoje daro ypač žalingą poveikį moterims, kurios dažniau turi nesaugias darbo vietas, kurias dažniau atleidžia iš darbo ir kurios rečiau turi socialinį draudimą, – padėtis, kuriai nei Taryba, nei Komisija, nei valstybės narės iki šiol neskyrė deramo dėmesio, kurio moterys nusipelno,

| B. | kadangi pirmoji krizės banga daugiausia smogė finansų sektoriui ir statybų bei automobilių pramonei, kuriuose dominuoja vyrai, todėl jai skirta daugiau dėmesio, tačiau antroji krizės banga turėjo tokį pat neigiamą poveikį mažmeninės prekybos, bendrųjų paslaugų ir turizmo sektoriams, kuriuose daugiausia dominuoja moterys; todėl nacionaliniuose ir Europos atkūrimo planuose būtina atkreipti dėmesį į ekonomikos ir finansų krizės poveikio ir jos įveikos lyčių aspektą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pirmoji krizės banga daugiausia smogė finansų sektoriui ir statybų bei automobilių pramonei, kuriuose dominuoja vyrai, todėl jai skirta daugiau dėmesio, tačiau antroji krizės banga turėjo tokį pat neigiamą poveikį mažmeninės prekybos, bendrųjų paslaugų ir turizmo sektoriams, kuriuose daugiausia dominuoja moterys; todėl nacionaliniuose ir Europos atkūrimo planuose būtina atkreipti dėmesį į ekonomikos ir finansų krizės poveikio ir jos įveikos lyčių aspektą,

| C. | kadangi pagrindiniai ekonomistai nurodė, jog kreditų krizė, nuo kurios prasidėjo recesija, tikrąją to žodžio prasme buvo vyrų sukelta nelaimė (angl. man-made disaster); kadangi dėl reagavimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis būdų – kuriais nebuvo pakankamai atsižvelgiama į lyčių aspektą – sprendimus daugiausia priėmė vyrai; kadangi svarbu, kad moterys, kurių dauguma turi geresnį išsilavinimą negu vyrai, būtų visapusiškai įtrauktos į sprendimų priėmimo procesą politikos, ekonomikos ir finansų srityse, taip pat į socialinių partnerių susitarimus, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindiniai ekonomistai nurodė, jog kreditų krizė, nuo kurios prasidėjo recesija, tikrąją to žodžio prasme buvo vyrų sukelta nelaimė (angl. man-made disaster); kadangi dėl reagavimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis būdų – kuriais nebuvo pakankamai atsižvelgiama į lyčių aspektą – sprendimus daugiausia priėmė vyrai; kadangi svarbu, kad moterys, kurių dauguma turi geresnį išsilavinimą negu vyrai, būtų visapusiškai įtrauktos į sprendimų priėmimo procesą politikos, ekonomikos ir finansų srityse, taip pat į socialinių partnerių susitarimus,

| D. | kadangi neseniai atlikti tyrimai parodė, kad ES finansų institucijoms priimant sprendimus dalyvauja tik 5 proc. moterų, kad visų centrinių bankų 27 valstybėse narėse valdybų pirmininkai yra vyrai, ir kadangi vyrų ir moterų tyrimai parodė, jog moterys elgiasi kitaip ir vengia rizikos bei didesnį dėmesį skiria ilgalaikėms perspektyvoms, |
| --- | --- |

D.

kadangi neseniai atlikti tyrimai parodė, kad ES finansų institucijoms priimant sprendimus dalyvauja tik 5 proc. moterų, kad visų centrinių bankų 27 valstybėse narėse valdybų pirmininkai yra vyrai, ir kadangi vyrų ir moterų tyrimai parodė, jog moterys elgiasi kitaip ir vengia rizikos bei didesnį dėmesį skiria ilgalaikėms perspektyvoms,

| E. | kadangi moterų dalyvavimas priimant sprendimus yra lemiamas moterų ir vyrų lygybės rodiklis; kadangi vis dar nedaug moterų eina vadovaujamas pareigas įmonėse ir universitetuose ir kadangi moterų, dalyvaujančių politikoje ar moksliniuose tyrimuose, skaičius didėja, bet labai lėtai, |
| --- | --- |

E.

kadangi moterų dalyvavimas priimant sprendimus yra lemiamas moterų ir vyrų lygybės rodiklis; kadangi vis dar nedaug moterų eina vadovaujamas pareigas įmonėse ir universitetuose ir kadangi moterų, dalyvaujančių politikoje ar moksliniuose tyrimuose, skaičius didėja, bet labai lėtai,

| F. | kadangi 2006 m. 59 proc. pirmosios pakopos universitetų absolventų buvo moterys; kadangi doktorantūros studijas baigusių moterų dalis sumažėjo iki 43 proc. ir yra mažiausia profesorių lygmeniu; kadangi tik 15 proc. A pakopos profesorių yra moterys, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2006 m. 59 proc. pirmosios pakopos universitetų absolventų buvo moterys; kadangi doktorantūros studijas baigusių moterų dalis sumažėjo iki 43 proc. ir yra mažiausia profesorių lygmeniu; kadangi tik 15 proc. A pakopos profesorių yra moterys,

| G. | kadangi verslo, vadybos ir teisės fakultetuose studijuojančių moterų skaičius didesnis nei vyrų, bet jos sudaro mažumą tarp atsakingas pareigas einančių įmonių vadovų ar politikų; kadangi nedaug moterų yra įgijusios mokslinius laipsnius informacinių technologijų, inžinerijos ar fizikos srityse, todėl joms nepakankamai atstovaujama privačiajame sektoriuje, kuris labai svarbus atkuriant ekonomiką, |
| --- | --- |

G.

kadangi verslo, vadybos ir teisės fakultetuose studijuojančių moterų skaičius didesnis nei vyrų, bet jos sudaro mažumą tarp atsakingas pareigas einančių įmonių vadovų ar politikų; kadangi nedaug moterų yra įgijusios mokslinius laipsnius informacinių technologijų, inžinerijos ar fizikos srityse, todėl joms nepakankamai atstovaujama privačiajame sektoriuje, kuris labai svarbus atkuriant ekonomiką,

| H. | kadangi tikėtina, jog ekonomikos nuosmukis padarys didesnį poveikį moterims nei vyrams; kadangi gali atsitikti taip, kad dėl dabartinio nuosmukio ne tik sulėtės, bet netgi sustos pažanga, o poveikis socialinės apsaugos sistemoms, socialinei integracijai ir demografijai bus ilgalaikis, |
| --- | --- |

H.

kadangi tikėtina, jog ekonomikos nuosmukis padarys didesnį poveikį moterims nei vyrams; kadangi gali atsitikti taip, kad dėl dabartinio nuosmukio ne tik sulėtės, bet netgi sustos pažanga, o poveikis socialinės apsaugos sistemoms, socialinei integracijai ir demografijai bus ilgalaikis,

| I. | kadangi lyčių lygybės priemonės nutrauktos ar atidėtos, o galimas būsimas viešųjų biudžetų mažinimas padarys neigiamą įtaką moterų užimtumui ir lygybės skatinimui; kadangi minėtos Direktyvos 2006/54/EB įgyvendinimas tampa vis svarbesnis, |
| --- | --- |

I.

kadangi lyčių lygybės priemonės nutrauktos ar atidėtos, o galimas būsimas viešųjų biudžetų mažinimas padarys neigiamą įtaką moterų užimtumui ir lygybės skatinimui; kadangi minėtos Direktyvos 2006/54/EB įgyvendinimas tampa vis svarbesnis,

| J. | kadangi vyrų ir moterų lygybė turi didelį teigiamą poveikį ekonomikos našumui ir augimui, o moterų dalyvavimas darbo rinkoje duoda daug socialinės ir ekonominės naudos, |
| --- | --- |

J.

kadangi vyrų ir moterų lygybė turi didelį teigiamą poveikį ekonomikos našumui ir augimui, o moterų dalyvavimas darbo rinkoje duoda daug socialinės ir ekonominės naudos,

| K. | kadangi per pastaruosius 35 metus nuo Direktyvos 75/117/EEB (8) įgyvendinimo moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas visose 27 ES valstybėse narėse išliko labai didelis ir Europos Sąjungoje 2010 m. siekė vidutiniškai 18 proc., o kai kuriose valstybėse narėse –30 proc.; kadangi šis skirtumas didesnis privačiajame sektoriuje nei viešajame ir rodo nelygybę darbo rinkoje, su kuria praktiškai daugiausia susiduria moterys, |
| --- | --- |

K.

kadangi per pastaruosius 35 metus nuo Direktyvos 75/117/EEB (8) įgyvendinimo moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas visose 27 ES valstybėse narėse išliko labai didelis ir Europos Sąjungoje 2010 m. siekė vidutiniškai 18 proc., o kai kuriose valstybėse narėse –30 proc.; kadangi šis skirtumas didesnis privačiajame sektoriuje nei viešajame ir rodo nelygybę darbo rinkoje, su kuria praktiškai daugiausia susiduria moterys,

| L. | kadangi ekonomikos nuosmukiu neturėtų būti pasinaudota siekiant sulėtinti suderinimo politikos pažangą ir sumažinti priežiūros paslaugoms ir motinystės atostogoms skirtus biudžetus, nes tai daro ypač didelį poveikį galimybei moterims integruotis į darbo rinką; kadangi reikia skirti ypač daug dėmesio būtinam šeiminių ir profesinių pareigų derinimui vienišų tėvų šeimose ir gausiose šeimose, |
| --- | --- |

L.

kadangi ekonomikos nuosmukiu neturėtų būti pasinaudota siekiant sulėtinti suderinimo politikos pažangą ir sumažinti priežiūros paslaugoms ir motinystės atostogoms skirtus biudžetus, nes tai daro ypač didelį poveikį galimybei moterims integruotis į darbo rinką; kadangi reikia skirti ypač daug dėmesio būtinam šeiminių ir profesinių pareigų derinimui vienišų tėvų šeimose ir gausiose šeimose,

| M. | kadangi, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo duomenimis, moterys skiria tris kartus daugiau laiko vaikų priežiūrai, problemoms namuose spręsti ir išlaikomų giminaičių priežiūrai; kadangi siekiant skatinti vyrų ir moterų lygybę ir siekiant įgyvendinanti su vyrų ir moterų lygybe susijusius tikslus būtina užtikrinti, kad vyrai ir moterys dalytųsi šeiminius ir namų ruošos įsipareigojimus, visų pirma naudotųsi vaiko priežiūros ir tėvystės atostogomis; ir kadangi tai, jog motinystės ir vaiko priežiūros atostogos neįskaičiuojamos į bendrą darbo stažą, yra diskriminacinio pobūdžio reiškinys, dėl kurio moterų padėtis darbo rinkoje yra mažiau palanki, |
| --- | --- |

M.

kadangi, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo duomenimis, moterys skiria tris kartus daugiau laiko vaikų priežiūrai, problemoms namuose spręsti ir išlaikomų giminaičių priežiūrai; kadangi siekiant skatinti vyrų ir moterų lygybę ir siekiant įgyvendinanti su vyrų ir moterų lygybe susijusius tikslus būtina užtikrinti, kad vyrai ir moterys dalytųsi šeiminius ir namų ruošos įsipareigojimus, visų pirma naudotųsi vaiko priežiūros ir tėvystės atostogomis; ir kadangi tai, jog motinystės ir vaiko priežiūros atostogos neįskaičiuojamos į bendrą darbo stažą, yra diskriminacinio pobūdžio reiškinys, dėl kurio moterų padėtis darbo rinkoje yra mažiau palanki,

| N. | kadangi 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos, kuriai pirmininkavo Švedija, išvadose (9) valstybės narės ir Komisija raginamos stiprinti lyčių aspektą ES 2020 m. strategijoje; kadangi Komisijos ES 2020 m. konsultacijų dokumente nebuvo į tai atsižvelgta, nes jame nė karto neminimas lyčių klausimas; kadangi vis tik svarbu į naują finansų ir ekonomikos sandarą ir politiką integruoti vyrų ir moterų klausimus ir užtikrinti, kad atkūrimo planai ir struktūrinio prisitaikymo programos būtų įvertintos poveikio moterų ir vyrų lygybei požiūriu ir šis klausimas būtų į jas įtrauktas, |
| --- | --- |

N.

kadangi 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos, kuriai pirmininkavo Švedija, išvadose (9) valstybės narės ir Komisija raginamos stiprinti lyčių aspektą ES 2020 m. strategijoje; kadangi Komisijos ES 2020 m. konsultacijų dokumente nebuvo į tai atsižvelgta, nes jame nė karto neminimas lyčių klausimas; kadangi vis tik svarbu į naują finansų ir ekonomikos sandarą ir politiką integruoti vyrų ir moterų klausimus ir užtikrinti, kad atkūrimo planai ir struktūrinio prisitaikymo programos būtų įvertintos poveikio moterų ir vyrų lygybei požiūriu ir šis klausimas būtų į jas įtrauktas,

| O. | kadangi būtina stiprinti pastangas, kuriomis siekiama integruoti lyčių aspektą į viešosios politikos kryptis, |
| --- | --- |

O.

kadangi būtina stiprinti pastangas, kuriomis siekiama integruoti lyčių aspektą į viešosios politikos kryptis,

| P. | kadangi žmonės, kuriems kyla grėsmė atsidurti skurde, kurių daugumą sudaro moterys, ypač ekonomikos nuosmukio metu, tampa dar pažeidžiamesni, ypač migrantės darbuotojos ir moterys, priklausančios mažumų bendruomenėms; kadangi reikia labai skubiai dėti pastangas ir daryti sprendimus, skirtus panaikinti skurdą, dėl kurių Lisabonos Europos Vadovų Taryboje buvo sutarta dar 2000 m.; kadangi reikėtų specialų dėmesį skirti grupėms, kurių padėtis nepalanki daugeliu aspektų, ypač romams, ir užtikrinti jų integraciją į visuomenę, |
| --- | --- |

P.

kadangi žmonės, kuriems kyla grėsmė atsidurti skurde, kurių daugumą sudaro moterys, ypač ekonomikos nuosmukio metu, tampa dar pažeidžiamesni, ypač migrantės darbuotojos ir moterys, priklausančios mažumų bendruomenėms; kadangi reikia labai skubiai dėti pastangas ir daryti sprendimus, skirtus panaikinti skurdą, dėl kurių Lisabonos Europos Vadovų Taryboje buvo sutarta dar 2000 m.; kadangi reikėtų specialų dėmesį skirti grupėms, kurių padėtis nepalanki daugeliu aspektų, ypač romams, ir užtikrinti jų integraciją į visuomenę,

| Q. | kadangi vienas iš apsaugos nuo skurdo ir socialinės atskirties būdų, taip pat didelis žingsnis link finansinės ir psichologinės nepriklausomybės yra geros kokybės visos darbo dienos darbas, kuriame užtikrinamos teisės; kadangi sprendžiant visuotinės galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas problemą labai svarbu sukurti ir įgyvendinti politikos kryptis, kurios atitinkamai patenkintų vyrų ir moterų poreikius, įskaitant galimybę gauti kokybiškas ir prieinamas vaikų, pagyvenusių žmonių ir kitų išlaikytinių priežiūros paslaugas prieinama kaina, |
| --- | --- |

Q.

kadangi vienas iš apsaugos nuo skurdo ir socialinės atskirties būdų, taip pat didelis žingsnis link finansinės ir psichologinės nepriklausomybės yra geros kokybės visos darbo dienos darbas, kuriame užtikrinamos teisės; kadangi sprendžiant visuotinės galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas problemą labai svarbu sukurti ir įgyvendinti politikos kryptis, kurios atitinkamai patenkintų vyrų ir moterų poreikius, įskaitant galimybę gauti kokybiškas ir prieinamas vaikų, pagyvenusių žmonių ir kitų išlaikytinių priežiūros paslaugas prieinama kaina,

| R. | kadangi formuojant politiką, kuri palengvina specifinėms kultūrinėms ar mažumų bendruomenėms priklausančių moterų patekimą į darbo rinką, ne tik užtikrinama pagarba kultūrų skirtumams ir įvairovei, bet ir mažinama socialinė atskirtis bei didinama socialinė sanglauda, o ji yra vienas ekonomikos augimo svertų, |
| --- | --- |

R.

kadangi formuojant politiką, kuri palengvina specifinėms kultūrinėms ar mažumų bendruomenėms priklausančių moterų patekimą į darbo rinką, ne tik užtikrinama pagarba kultūrų skirtumams ir įvairovei, bet ir mažinama socialinė atskirtis bei didinama socialinė sanglauda, o ji yra vienas ekonomikos augimo svertų,

| S. | kadangi smurtas šeimose, nuo kurio daugiausia nukenčia moterys, yra visose šalyse ir visose socialinėse klasėse paplitęs reiškinys; kadangi tyrimai parodė, jog kai vyrai dėl ekonomikos krizės perkeliami ar atimamos jų teisės į turtą, daugėja smurto prieš moteris; kadangi dėl ekonominio streso dažniau, žiauriau ir pavojingiau smurtaujama; kadangi buitinis smurtas kasmet ES kainuoja apie 16 mln. EUR per metus, |
| --- | --- |

S.

kadangi smurtas šeimose, nuo kurio daugiausia nukenčia moterys, yra visose šalyse ir visose socialinėse klasėse paplitęs reiškinys; kadangi tyrimai parodė, jog kai vyrai dėl ekonomikos krizės perkeliami ar atimamos jų teisės į turtą, daugėja smurto prieš moteris; kadangi dėl ekonominio streso dažniau, žiauriau ir pavojingiau smurtaujama; kadangi buitinis smurtas kasmet ES kainuoja apie 16 mln. EUR per metus,

| T. | kadangi užimtumas yra pagrindinis socialinės įtraukties veiksnys; kadangi reikia sutelkti dideles bendras pastangas siekiant panaikinti skurdą didėjant užmokesčio skirtumui, skurdui ir ekonomikos bei finansų krizei, |
| --- | --- |

T.

kadangi užimtumas yra pagrindinis socialinės įtraukties veiksnys; kadangi reikia sutelkti dideles bendras pastangas siekiant panaikinti skurdą didėjant užmokesčio skirtumui, skurdui ir ekonomikos bei finansų krizei,

| 1. | pabrėžia, kad vienodas požiūris į moteris ir vyrus yra vienas iš ES tikslų ir todėl – vienas iš svarbiausių principų vykdant politiką, skirtą reaguoti į ekonomikos ir finansų krizę ir pereiti prie ilgalaikės naujos visapusės pokrizinės eros; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad vienodas požiūris į moteris ir vyrus yra vienas iš ES tikslų ir todėl – vienas iš svarbiausių principų vykdant politiką, skirtą reaguoti į ekonomikos ir finansų krizę ir pereiti prie ilgalaikės naujos visapusės pokrizinės eros;

| 2. | pabrėžia Komisijos išvadas, kuriomis išreiškiamas nerimas, kad dėl dabartinės ekonomikos krizės lyčių lygybės srities laimėjimams gali grėsti pavojus ir kad nuosmukio padariniai gali ypač paliesti moteris, |
| --- | --- |

2.

pabrėžia Komisijos išvadas, kuriomis išreiškiamas nerimas, kad dėl dabartinės ekonomikos krizės lyčių lygybės srities laimėjimams gali grėsti pavojus ir kad nuosmukio padariniai gali ypač paliesti moteris,

| 3. | pabrėžia, kad reikia neleisti, kad dėl dabartinės finansų ir ekonomikos krizės bei būsimų ekonominių klausimų kiltų pavojus laimėjimams lyčių lygybės srityje, ir kad nuosmukis būtų naudojamas, kaip tai jau vyksta kai kuriose valstybėse narėse, kaip argumentas mažinti lyčių lygybės priemones; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad reikia neleisti, kad dėl dabartinės finansų ir ekonomikos krizės bei būsimų ekonominių klausimų kiltų pavojus laimėjimams lyčių lygybės srityje, ir kad nuosmukis būtų naudojamas, kaip tai jau vyksta kai kuriose valstybėse narėse, kaip argumentas mažinti lyčių lygybės priemones;

| 4. | pabrėžia, kad į lygybės politiką turi būti žiūrima kaip į vieną iš sprendimų siekiant įveikti krizę, visapusiškai panaudoti visų Europos gyventojų įgūdžius ir gebėjimus ir ateityje sukurti konkurencingesnę ekonomiką; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad į lygybės politiką turi būti žiūrima kaip į vieną iš sprendimų siekiant įveikti krizę, visapusiškai panaudoti visų Europos gyventojų įgūdžius ir gebėjimus ir ateityje sukurti konkurencingesnę ekonomiką;

| 5. | pabrėžia, kad moterų integracija į darbo rinką pastaraisiais dešimtmečiais reiškia ne tik didesnį tiesioginį krizės poveikį pačioms moterims, bet ir namų ūkiams, kurių pajamos gerokai sumažės moterims netekus darbo; ragina Europos Sąjungos institucijas ir valstybes nares atsižvelgti į paslėptą krizės žalą, įskaitant skirtingas ir dažnai nepripažintas pasekmes lyčių aspektu; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad moterų integracija į darbo rinką pastaraisiais dešimtmečiais reiškia ne tik didesnį tiesioginį krizės poveikį pačioms moterims, bet ir namų ūkiams, kurių pajamos gerokai sumažės moterims netekus darbo; ragina Europos Sąjungos institucijas ir valstybes nares atsižvelgti į paslėptą krizės žalą, įskaitant skirtingas ir dažnai nepripažintas pasekmes lyčių aspektu;

| 6. | pažymi, kad buvusių krizių patirtis rodo, jog vyrai apskritai greičiau nei moterys susigrąžina darbą; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad buvusių krizių patirtis rodo, jog vyrai apskritai greičiau nei moterys susigrąžina darbą;

| 7. | pabrėžia, kad makroekonomikos politikos kryptys daugiausia susijusios su darbo atskyrimo pagal lytį augimu, moterų užimtumo destabilizavimu naudojant subrangą, moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumų augimu, mažesnėmis galimybėmis moterims gauti sveikatos ir švietimo paslaugų, augančiais galimybės gauti kreditą, įsigyti žemę ar turtą skirtumais ir didėjančiu moterų skurdu; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad makroekonomikos politikos kryptys daugiausia susijusios su darbo atskyrimo pagal lytį augimu, moterų užimtumo destabilizavimu naudojant subrangą, moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumų augimu, mažesnėmis galimybėmis moterims gauti sveikatos ir švietimo paslaugų, augančiais galimybės gauti kreditą, įsigyti žemę ar turtą skirtumais ir didėjančiu moterų skurdu;

| 8. | primena, kad vis dar esama vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų, kurie dėl finansų ir ekonomikos krizės gali dar padidėti; ragina ES institucijas ir valstybes nares nusistatyti aiškius tikslus ir pasiūlyti privalomųjų kovos su darbo užmokesčio skirtumais priemonių; |
| --- | --- |

8.

primena, kad vis dar esama vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų, kurie dėl finansų ir ekonomikos krizės gali dar padidėti; ragina ES institucijas ir valstybes nares nusistatyti aiškius tikslus ir pasiūlyti privalomųjų kovos su darbo užmokesčio skirtumais priemonių;

| 9. | ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą dėl esamų teisės aktų, susijusių su vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo taikymu (minėtoji Direktyva 75/117/EEB), persvarstymo, kaip Parlamentas jau reikalavo 2008 m.; palankiai vertina neseniai pradėtą įgyvendinti Komisijos iniciatyvą tobulinti nuostatas dėl sankcijų, taikytinų pažeidus vienodo darbo užmokesčio teisę, siekiant užtikrinti, kad jos būtų atgrasančios ir proporcingos (pvz., didesnės sankcijos už pakartotinius pažeidimus); |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą dėl esamų teisės aktų, susijusių su vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo taikymu (minėtoji Direktyva 75/117/EEB), persvarstymo, kaip Parlamentas jau reikalavo 2008 m.; palankiai vertina neseniai pradėtą įgyvendinti Komisijos iniciatyvą tobulinti nuostatas dėl sankcijų, taikytinų pažeidus vienodo darbo užmokesčio teisę, siekiant užtikrinti, kad jos būtų atgrasančios ir proporcingos (pvz., didesnės sankcijos už pakartotinius pažeidimus);

| 10. | pažymi, kad viešosios išlaidos sveikatos apsaugos srityje įeina į kiekvienos valstybės narės ir jų nacionalinių parlamentų ir (arba) vietos valdžios institucijų atsakomybės sritį; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad viešosios išlaidos sveikatos apsaugos srityje įeina į kiekvienos valstybės narės ir jų nacionalinių parlamentų ir (arba) vietos valdžios institucijų atsakomybės sritį;

| 11. | apgailestauja, kad daug moterų, ypač dirbančių mažmeninės prekybos, paslaugų ir turizmo sektoriuose ir dirbančių ne visą darbo dieną ar turinčių garantijų nesuteikiančius darbus, jau neteko ar greičiausiai neteks darbo; pabrėžia, kad taip pat manoma, jog dėl sumažėjusio mikrokreditų teikimo sumažės savarankiškai, ypač žemės ūkio ir kaimo sektoriuose, dirbančių moterų uždarbis; pabrėžia, kad dėl skelbiamų viešųjų biudžetų mažinimų moterų nedarbas gali išaugti neproporcingai, nes švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse dirba daugiau moterų; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad daug moterų, ypač dirbančių mažmeninės prekybos, paslaugų ir turizmo sektoriuose ir dirbančių ne visą darbo dieną ar turinčių garantijų nesuteikiančius darbus, jau neteko ar greičiausiai neteks darbo; pabrėžia, kad taip pat manoma, jog dėl sumažėjusio mikrokreditų teikimo sumažės savarankiškai, ypač žemės ūkio ir kaimo sektoriuose, dirbančių moterų uždarbis; pabrėžia, kad dėl skelbiamų viešųjų biudžetų mažinimų moterų nedarbas gali išaugti neproporcingai, nes švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse dirba daugiau moterų;

| 12. | pabrėžia teigiamą vyrų ir moterų lygybės poveikį ekonomikos augimui; šiuo požiūriu nurodo, kad remiantis kai kuriais tyrimais numatoma, kad jei moterų užimtumo, ne visos darbo dienos darbo ir našumo lygis būtų toks pats kaip vyrų, BVP padidėtų 30 proc.; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia teigiamą vyrų ir moterų lygybės poveikį ekonomikos augimui; šiuo požiūriu nurodo, kad remiantis kai kuriais tyrimais numatoma, kad jei moterų užimtumo, ne visos darbo dienos darbo ir našumo lygis būtų toks pats kaip vyrų, BVP padidėtų 30 proc.;

| 13. | pripažįsta, kad daug neseniai darbą praradusių moterų turėjo galimybę įsteigti savo įmones; ragina Komisiją parengti teisės aktus, konkrečiai skirtus MVĮ, siekiant savo tikslo iki 2012 m. 25 proc. sumažinti administravimo naštą įmonėms, kad būtų galima ugdyti šią verslumo dvasią; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad daug neseniai darbą praradusių moterų turėjo galimybę įsteigti savo įmones; ragina Komisiją parengti teisės aktus, konkrečiai skirtus MVĮ, siekiant savo tikslo iki 2012 m. 25 proc. sumažinti administravimo naštą įmonėms, kad būtų galima ugdyti šią verslumo dvasią;

| 14. | džiaugiasi dėl Eurostato pagal lytis pateikiamos išskaidytos statistikos; tačiau mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti nedarbui dalinio užimtumo srityje (ši sritis dažnai neįtraukiama į nedarbo statistiką); pabrėžia, kad ilgalaikis nedarbas, mažesni atlyginimai ir trumpesnės vidutinės darbo valandos greičiausiai turės rimtų pasekmių būtent moterų uždarbiui, socialinės apsaugos išmokoms ir, ilgesniuoju laikotarpiu, moterų pensijoms; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi dėl Eurostato pagal lytis pateikiamos išskaidytos statistikos; tačiau mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti nedarbui dalinio užimtumo srityje (ši sritis dažnai neįtraukiama į nedarbo statistiką); pabrėžia, kad ilgalaikis nedarbas, mažesni atlyginimai ir trumpesnės vidutinės darbo valandos greičiausiai turės rimtų pasekmių būtent moterų uždarbiui, socialinės apsaugos išmokoms ir, ilgesniuoju laikotarpiu, moterų pensijoms;

| 15. | prašo Europos Komisijos parengti tyrimą Europos Sąjungos mastu apie moterų skaičiaus įmonių valdybose ir įmonių finansinių rezultatų santykį, atsižvelgiant į 2007 m. „Catalyst Inc.“ atliktą tyrimą, pagal kurį prieita prie išvados, kad įmonių, kurių valdybose buvo trys ar daugiau moterų, akcijų vertės grąža buvo 83 proc. didesnė, o pardavimo grąža –73 proc. didesnė; |
| --- | --- |

15.

prašo Europos Komisijos parengti tyrimą Europos Sąjungos mastu apie moterų skaičiaus įmonių valdybose ir įmonių finansinių rezultatų santykį, atsižvelgiant į 2007 m. „Catalyst Inc.“ atliktą tyrimą, pagal kurį prieita prie išvados, kad įmonių, kurių valdybose buvo trys ar daugiau moterų, akcijų vertės grąža buvo 83 proc. didesnė, o pardavimo grąža –73 proc. didesnė;

| 16. | pabrėžia, kad didžiausią neigiamą poveikį krizė padarys pažeidžiamiausioms moterų grupėms: neįgaliosioms, imigrantėms, priklausančiosioms etninėms mažumoms, turinčiosioms žemą kvalifikaciją, ilgalaikėms bedarbėms, vienišoms pajamų neturinčioms moterims, besirūpinančiosioms kitais, nuo jų priklausomais asmenimis ir kt.; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad didžiausią neigiamą poveikį krizė padarys pažeidžiamiausioms moterų grupėms: neįgaliosioms, imigrantėms, priklausančiosioms etninėms mažumoms, turinčiosioms žemą kvalifikaciją, ilgalaikėms bedarbėms, vienišoms pajamų neturinčioms moterims, besirūpinančiosioms kitais, nuo jų priklausomais asmenimis ir kt.;

| 17. | pabrėžia, kad krizė padarė poveikį ir darbuotojams migrantams, ir jų šeimoms, likusioms namuose; atkreipia dėmesį į tai, kad dažnai nepakankamai pranešama apie moterų migracijos mastą ir kartu apie jos poveikį šeimoms, priklausančioms nuo moterų uždarbio, todėl grįžusios namo moterys gali atsidurti dar pažeidžiamesnėje padėtyje ir būti atstumtos visuomenės ir šeimų; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad krizė padarė poveikį ir darbuotojams migrantams, ir jų šeimoms, likusioms namuose; atkreipia dėmesį į tai, kad dažnai nepakankamai pranešama apie moterų migracijos mastą ir kartu apie jos poveikį šeimoms, priklausančioms nuo moterų uždarbio, todėl grįžusios namo moterys gali atsidurti dar pažeidžiamesnėje padėtyje ir būti atstumtos visuomenės ir šeimų;

| 18. | pabrėžia ir pritaria, kad darant intervenciją ir taikant sprendimus būtina suprasti visas krizės aplinkybes ir pripažinti, kad nėra vieno visiems tinkamo būdo; pabrėžia, kad recesiją galima panaudoti kaip unikalią galimybę siekiant ekonomikos ir socialinėje politikoje labiau atsižvelgti į lyčių aspektą ir kurti lyčių požiūriu lygesnę visuomenę; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia ir pritaria, kad darant intervenciją ir taikant sprendimus būtina suprasti visas krizės aplinkybes ir pripažinti, kad nėra vieno visiems tinkamo būdo; pabrėžia, kad recesiją galima panaudoti kaip unikalią galimybę siekiant ekonomikos ir socialinėje politikoje labiau atsižvelgti į lyčių aspektą ir kurti lyčių požiūriu lygesnę visuomenę;

| 19. | pabrėžia, kad būtina kovoti su stereotipais visose srityse ir visuose gyvenimo etapuose, nes tai viena iš labiausiai įsišaknijusių vyrų ir moterų nelygybės priežasčių, darančių įtaką jų pasirinkimui švietimo, mokymo ir užimtumo srityse, pareigų pasiskirstymui namuose ir šeimoje, dalyvavimui visuomeniniame gyvenime ir dalyvavimui bei atstovavimui sprendimų priėmimo struktūrose ir jų pasirinkimui darbo rinkoje; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad būtina kovoti su stereotipais visose srityse ir visuose gyvenimo etapuose, nes tai viena iš labiausiai įsišaknijusių vyrų ir moterų nelygybės priežasčių, darančių įtaką jų pasirinkimui švietimo, mokymo ir užimtumo srityse, pareigų pasiskirstymui namuose ir šeimoje, dalyvavimui visuomeniniame gyvenime ir dalyvavimui bei atstovavimui sprendimų priėmimo struktūrose ir jų pasirinkimui darbo rinkoje;

| 20. | apgailestaudamas konstatuoja, kad reagavimo į krizę politikoje, įskaitant atkūrimo planus, nebuvo pripažintas, ištirtas ir suderintas krizės poveikis lyčių aspektu; apgailestauja, kad Lisabonos strategijoje po 2010 m. lyčių aspekto iš esmės nėra; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares į užimtumo ir makroekonomikos gaires ir 2020 m. ES strategiją įtraukti lyčių lygybę, kurioje būtų numatyti konkretūs tikslai, ir visose politikos kryptyse nustatyti lyčių aspektui skirtą biudžetą; |
| --- | --- |

20.

apgailestaudamas konstatuoja, kad reagavimo į krizę politikoje, įskaitant atkūrimo planus, nebuvo pripažintas, ištirtas ir suderintas krizės poveikis lyčių aspektu; apgailestauja, kad Lisabonos strategijoje po 2010 m. lyčių aspekto iš esmės nėra; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares į užimtumo ir makroekonomikos gaires ir 2020 m. ES strategiją įtraukti lyčių lygybę, kurioje būtų numatyti konkretūs tikslai, ir visose politikos kryptyse nustatyti lyčių aspektui skirtą biudžetą;

| 21. | mano, kad nors buvo pasiektas tikslas 2010 m. padidinti moterų užimtumą ES iki 60 proc., būtina užsibrėžti platesnio užmojo tikslą – iki 2020 m. šį skaičių padidinti iki 75 proc.; taip pat pabrėžia, kad iki 2020 m. reikia sumažinti darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

21.

mano, kad nors buvo pasiektas tikslas 2010 m. padidinti moterų užimtumą ES iki 60 proc., būtina užsibrėžti platesnio užmojo tikslą – iki 2020 m. šį skaičių padidinti iki 75 proc.; taip pat pabrėžia, kad iki 2020 m. reikia sumažinti darbo užmokesčio skirtumą;

| 22. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares imtis būtinų priemonių, siekiant įtraukti lyčių aspektą į visas ES politikos kryptis, ir persvarstyti galiojančius teisės aktus, kad būtų užtikrintas tinkamas lyčių lygybės įgyvendinimas ir būtų įmanoma imtis teigiamos diskriminacijos priemonių ten, kur jos būtinos; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares imtis būtinų priemonių, siekiant įtraukti lyčių aspektą į visas ES politikos kryptis, ir persvarstyti galiojančius teisės aktus, kad būtų užtikrintas tinkamas lyčių lygybės įgyvendinimas ir būtų įmanoma imtis teigiamos diskriminacijos priemonių ten, kur jos būtinos;

| 23. | ragina Tarybą, Komisiją, valstybes nares ir ypač Parlamento Specialųjį finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komitetą (CRIS) užtikrinti, kad būtų įvertintas atkūrimo planų ir struktūrinio prisitaikymo programų poveikis lyčių aspektu (atlikti ex-post įvertinimą, jei nebuvo atliktas ex-ante įvertinimas) ir įtraukti lyčių aspektą į šiuos planus ir programas, įskaitant pagal lytis atskirtus duomenis ir statistiką; |
| --- | --- |

23.

ragina Tarybą, Komisiją, valstybes nares ir ypač Parlamento Specialųjį finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komitetą (CRIS) užtikrinti, kad būtų įvertintas atkūrimo planų ir struktūrinio prisitaikymo programų poveikis lyčių aspektu (atlikti ex-post įvertinimą, jei nebuvo atliktas ex-ante įvertinimas) ir įtraukti lyčių aspektą į šiuos planus ir programas, įskaitant pagal lytis atskirtus duomenis ir statistiką;

| 24. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad regresas ir finansų mažinimas nepadarytų poveikio struktūrų, skirtų siekti moterų ir vyrų lygybės visais lygmenimis vyriausybiniame ir nevyriausybiniame sektoriuje, politikai ir veikimui; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse tam skirti finansai jau sumažinti; |
| --- | --- |

24.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad regresas ir finansų mažinimas nepadarytų poveikio struktūrų, skirtų siekti moterų ir vyrų lygybės visais lygmenimis vyriausybiniame ir nevyriausybiniame sektoriuje, politikai ir veikimui; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse tam skirti finansai jau sumažinti;

| 25. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti neigiamą viešojo sektoriaus išlaidų bei socialinių išmokų poveikį, ypač atsižvelgiant į viešųjų išlaidų mažinimą vietos lygmeniu, ir imtis šio poveikio neutralizavimo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad moterims netektų neproporcinga našta dėl priežiūros (vaikų, pagyvenusiųjų ir išlaikytinių); |
| --- | --- |

25.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti neigiamą viešojo sektoriaus išlaidų bei socialinių išmokų poveikį, ypač atsižvelgiant į viešųjų išlaidų mažinimą vietos lygmeniu, ir imtis šio poveikio neutralizavimo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad moterims netektų neproporcinga našta dėl priežiūros (vaikų, pagyvenusiųjų ir išlaikytinių);

| 26. | pabrėžia, kad dėl priežiūros paslaugų politikos ir infrastruktūros trūkumo padaugėjo moterų migrančių namų darbuotojų, kurios užpildo šią spragą privačiuose namuose ir neturi galimybių gauti socialinės ir su darbu susijusios apsaugos bei išmokų; ragina valstybes nares skubiai kovoti su neteisėtu darbu ir integruoti teisėtus migrantus darbuotojus į socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sistemas; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad dėl priežiūros paslaugų politikos ir infrastruktūros trūkumo padaugėjo moterų migrančių namų darbuotojų, kurios užpildo šią spragą privačiuose namuose ir neturi galimybių gauti socialinės ir su darbu susijusios apsaugos bei išmokų; ragina valstybes nares skubiai kovoti su neteisėtu darbu ir integruoti teisėtus migrantus darbuotojus į socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sistemas;

| 27. | ragina valstybes nares plėtoti įperkamas, prieinamas ir geros kokybės vaikų ir kitų išlaikytinių priežiūros paslaugas, atitinkančias Europos tikslus ir užtikrinti, kad šių paslaugų prieinamumas būtų suderinamas su moterų ir vyrų visos darbo dienos tvarkaraščiu; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai išnaudoti struktūrinių fondų ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai finansavimą ir pagerinti prieigą prie geros kokybės paslaugų finansavimo; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl tėvystės, įsivaikinimo ir vaiko priežiūros atostogų; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares plėtoti įperkamas, prieinamas ir geros kokybės vaikų ir kitų išlaikytinių priežiūros paslaugas, atitinkančias Europos tikslus ir užtikrinti, kad šių paslaugų prieinamumas būtų suderinamas su moterų ir vyrų visos darbo dienos tvarkaraščiu; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai išnaudoti struktūrinių fondų ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai finansavimą ir pagerinti prieigą prie geros kokybės paslaugų finansavimo; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl tėvystės, įsivaikinimo ir vaiko priežiūros atostogų;

| 28. | pabrėžia, kad per ekonominius neramumus padažnėja smurtas prieš moteris ir vyrus; todėl ragina valstybes nares panaudoti nacionalinius įstatymus kovojant su visų formų smurtu dėl lyties, ir džiaugiasi dėl Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos iniciatyvos įsteigti Smurto prieš moteris stebėjimo tarnybą; taip pat džiaugiasi dėl Tarybos iniciatyvos dėl visuotinės priemonės dėl aukų apsaugos (Europos apsaugos orderio); |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad per ekonominius neramumus padažnėja smurtas prieš moteris ir vyrus; todėl ragina valstybes nares panaudoti nacionalinius įstatymus kovojant su visų formų smurtu dėl lyties, ir džiaugiasi dėl Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos iniciatyvos įsteigti Smurto prieš moteris stebėjimo tarnybą; taip pat džiaugiasi dėl Tarybos iniciatyvos dėl visuotinės priemonės dėl aukų apsaugos (Europos apsaugos orderio);

| 29. | ragina valstybes nares skatinti visuomenę įsisąmoninti prievartos prieš moteris reiškinį, visų pirma rengiant visuomenės informavimo kampanijas; primena, kad jaunimo švietimas ir informavimas ypač svarbus siekiant įveikti tokius reiškinius; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares skatinti visuomenę įsisąmoninti prievartos prieš moteris reiškinį, visų pirma rengiant visuomenės informavimo kampanijas; primena, kad jaunimo švietimas ir informavimas ypač svarbus siekiant įveikti tokius reiškinius;

| 30. | prašo Europos institucijų, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų imtis veiksmingų žingsnių, pirmiausia teisėkūros srityje, ir paskatinti moterų ir vyrų pusiausvyrą bendrose atsakingose pozicijose, įskaitant įmonių direktorių valdybas, taip pat vietos, regionų, nacionalines ir Europos valstybines institucijas, administracijas ir organizacijas, kurios turėtų rodyti pavyzdį; todėl ragina nustatyti privalomus vienodo atstovavimo moterims ir vyrams tikslus; |
| --- | --- |

30.

prašo Europos institucijų, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų imtis veiksmingų žingsnių, pirmiausia teisėkūros srityje, ir paskatinti moterų ir vyrų pusiausvyrą bendrose atsakingose pozicijose, įskaitant įmonių direktorių valdybas, taip pat vietos, regionų, nacionalines ir Europos valstybines institucijas, administracijas ir organizacijas, kurios turėtų rodyti pavyzdį; todėl ragina nustatyti privalomus vienodo atstovavimo moterims ir vyrams tikslus;

| 31. | pabrėžia, kad moterims nepakankamai atstovaujama priimant sprendimus dėl finansų, tiesą pasakius, moterys šiuo metu sudaro grupę, kuri nedalyvauja priimant sprendimus dėl finansų, nors jai finansinė rizika daro neigiamą poveikį; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares pagerinti moterų dalyvavimą visais sprendimų priėmimo lygmenimis, ypač sudarant Europos finansų sistemų biudžetą ir jį valdant, įskaitant Europos centrinį banką; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia skatinti merginų ir moterų išprusimą finansų srityje; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad moterims nepakankamai atstovaujama priimant sprendimus dėl finansų, tiesą pasakius, moterys šiuo metu sudaro grupę, kuri nedalyvauja priimant sprendimus dėl finansų, nors jai finansinė rizika daro neigiamą poveikį; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares pagerinti moterų dalyvavimą visais sprendimų priėmimo lygmenimis, ypač sudarant Europos finansų sistemų biudžetą ir jį valdant, įskaitant Europos centrinį banką; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia skatinti merginų ir moterų išprusimą finansų srityje;

| 32. | džiaugiasi dėl Norvegijos Vyriausybės sprendimo bent iki 40 proc. padidinti moterų skaičių ribotos atsakomybės bendrovių valdybose, kuris sudarė galimybes padidinti moterų skaičių įmonių valdybose iki dabartinio 41 proc.; ragina Komisiją ir valstybes nares sekti teigiamu Norvegijos pavyzdžiu ir taikyti panašias priemones įmonėse, kurių akcijomis prekiaujama biržose; |
| --- | --- |

32.

džiaugiasi dėl Norvegijos Vyriausybės sprendimo bent iki 40 proc. padidinti moterų skaičių ribotos atsakomybės bendrovių valdybose, kuris sudarė galimybes padidinti moterų skaičių įmonių valdybose iki dabartinio 41 proc.; ragina Komisiją ir valstybes nares sekti teigiamu Norvegijos pavyzdžiu ir taikyti panašias priemones įmonėse, kurių akcijomis prekiaujama biržose;

| 33. | pritaria, kad reikia didinti moterų skaičių akcinių bendrovių valdybose, bet atkreipia dėmesį į tai, kad nacionalinės vyriausybės turėtų imtis jų pačių poreikius atitinkančių veiksmų; |
| --- | --- |

33.

pritaria, kad reikia didinti moterų skaičių akcinių bendrovių valdybose, bet atkreipia dėmesį į tai, kad nacionalinės vyriausybės turėtų imtis jų pačių poreikius atitinkančių veiksmų;

| 34. | pabrėžia, kad investavimas į socialinę infrastruktūrą – tai galimybė modernizuoti Europą ir skatinti lygybę ir į šią progą galima žiūrėti kaip į lygiagrečią investavimo į ekologines technologijas, skirtas fizinei infrastruktūrai modernizuoti, strategiją; todėl mano, kad lyčių lygybė turėtų tapti politikos prioritetu ir svarbia priemone; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad investavimas į socialinę infrastruktūrą – tai galimybė modernizuoti Europą ir skatinti lygybę ir į šią progą galima žiūrėti kaip į lygiagrečią investavimo į ekologines technologijas, skirtas fizinei infrastruktūrai modernizuoti, strategiją; todėl mano, kad lyčių lygybė turėtų tapti politikos prioritetu ir svarbia priemone;

| 35. | pažymi, kad atsižvelgiant į 2020 m. ES strategiją, ekologiška ekonomika yra labai svarbi; pabrėžia, kad ekologiškos darbo vietos turi galimybę tapti pagrindiniu būsimos Europos darbo rinkos augimo segmentu, kad šiandien daugiau nei 20 mln. darbo vietų Europoje galima laikyti ekologiškomis, o iš naujausių duomenų matyti, kad iki 2020 m. vien tik atsinaujinančiosios energijos sektoriuje yra galimybė padvigubinti darbo vietų skaičių iki 2,8 mln.; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad atsižvelgiant į 2020 m. ES strategiją, ekologiška ekonomika yra labai svarbi; pabrėžia, kad ekologiškos darbo vietos turi galimybę tapti pagrindiniu būsimos Europos darbo rinkos augimo segmentu, kad šiandien daugiau nei 20 mln. darbo vietų Europoje galima laikyti ekologiškomis, o iš naujausių duomenų matyti, kad iki 2020 m. vien tik atsinaujinančiosios energijos sektoriuje yra galimybė padvigubinti darbo vietų skaičių iki 2,8 mln.;

| 36. | pabrėžia, kad ekonomikos tapimas ekologiška ir perėjimas prie mažai anglies teršalų išmetančios ekonomikos sukurs didelę kvalifikuotų darbuotojų paklausą; atkreipia dėmesį, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriuje, ypač darbo vietose, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos, moterims ypač nepakankamai atstovaujama; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad darbuotojos moterys būtų labiau įtrauktos į mokymo projektus ir programas, skirtus pereiti prie ekologijos, t. y. atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir darbo vietų, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos; ragina valstybes nares skatinti moteris imtis vietos verslumo iniciatyvų šiose srityse, sudarant palankesnes sąlygas naudotis esamais Europos struktūriniais fondais, skleidžiant duomenis ir rengiant praktinius mokomuosius seminarus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad ekonomikos tapimas ekologiška ir perėjimas prie mažai anglies teršalų išmetančios ekonomikos sukurs didelę kvalifikuotų darbuotojų paklausą; atkreipia dėmesį, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriuje, ypač darbo vietose, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos, moterims ypač nepakankamai atstovaujama; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad darbuotojos moterys būtų labiau įtrauktos į mokymo projektus ir programas, skirtus pereiti prie ekologijos, t. y. atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir darbo vietų, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos; ragina valstybes nares skatinti moteris imtis vietos verslumo iniciatyvų šiose srityse, sudarant palankesnes sąlygas naudotis esamais Europos struktūriniais fondais, skleidžiant duomenis ir rengiant praktinius mokomuosius seminarus;

| 37. | ragina valstybių narių darbdavius sudaryti daugiau galimybių darbuotojoms naujų technologijų srityje siekiant stiprinti pažangiųjų technologijų sektorių pagal ES 2020 m. tikslus; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybių narių darbdavius sudaryti daugiau galimybių darbuotojoms naujų technologijų srityje siekiant stiprinti pažangiųjų technologijų sektorių pagal ES 2020 m. tikslus;

| 38. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares skatinti visapusišką Europos struktūrinių fondų įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu, kad būtų mažinamas recesijos poveikis išlaikant ir tobulinant iniciatyvas pagal Bendrojo reglamento 16 straipsnį (10), Europos socialinio fondo reglamento 6 straipsnį (11) ir Europos regioninės plėtros reglamento 6 straipsnį (12); |
| --- | --- |

38.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares skatinti visapusišką Europos struktūrinių fondų įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu, kad būtų mažinamas recesijos poveikis išlaikant ir tobulinant iniciatyvas pagal Bendrojo reglamento 16 straipsnį (10), Europos socialinio fondo reglamento 6 straipsnį (11) ir Europos regioninės plėtros reglamento 6 straipsnį (12);

| 39. | ragina iš dalies pakeisti EŽŪFKP reglamentą, kad būtų galima įgyvendinti moterims palankius veiksmus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu – tai buvo įmanoma ankstesniais laikotarpiais, bet ne dabar, nes ši priemonė padarytų teigiamą poveikį moterų užimtumui kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

39.

ragina iš dalies pakeisti EŽŪFKP reglamentą, kad būtų galima įgyvendinti moterims palankius veiksmus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu – tai buvo įmanoma ankstesniais laikotarpiais, bet ne dabar, nes ši priemonė padarytų teigiamą poveikį moterų užimtumui kaimo vietovėse;

| 40. | ragina valstybes nares plėtoti lygių galimybių valdymo priemones ir į vyriausybinių departamentų ir kitų agentūrų, įgyvendinančių priemones pagal Sanglaudos fondą ir struktūrinius fondus, darbą įtraukti lyčių aspektą ir skatinti moterų organizacijas ir tinklus; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares plėtoti lygių galimybių valdymo priemones ir į vyriausybinių departamentų ir kitų agentūrų, įgyvendinančių priemones pagal Sanglaudos fondą ir struktūrinius fondus, darbą įtraukti lyčių aspektą ir skatinti moterų organizacijas ir tinklus;

| 41. | skatina Europos lyčių lygybės institutą ištirti ekonomikos ir finansų krizės poveikį lyčių aspektu; mano, kad šis poveikio įvertinimas turėtų būti atliktas remiantis tiksliais rodikliais ir atsižvelgiant į specifinį krizės kontekstą; ragina kitas Europos institucijas, pvz., Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą, savo veikloje pasiūlyti su lyčių aspektu susijusių klausimų sprendimų; |
| --- | --- |

41.

skatina Europos lyčių lygybės institutą ištirti ekonomikos ir finansų krizės poveikį lyčių aspektu; mano, kad šis poveikio įvertinimas turėtų būti atliktas remiantis tiksliais rodikliais ir atsižvelgiant į specifinį krizės kontekstą; ragina kitas Europos institucijas, pvz., Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą, savo veikloje pasiūlyti su lyčių aspektu susijusių klausimų sprendimų;

| 42. | pabrėžia, kad reikia kurti programas ir finansines paskatas siekiant skatinti ir remti moterų dalyvavimą mažųjų ir vidutinių įmonių veikloje; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad reikia kurti programas ir finansines paskatas siekiant skatinti ir remti moterų dalyvavimą mažųjų ir vidutinių įmonių veikloje;

| 43. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares pripažinti indėlį, kurį pilietinė visuomenė gali padaryti kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ir jam teikti paramą, ypač atsižvelgiant į Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus; |
| --- | --- |

43.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares pripažinti indėlį, kurį pilietinė visuomenė gali padaryti kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ir jam teikti paramą, ypač atsižvelgiant į Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus;

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, socialiniams partneriams ir atitinkamoms NVO. |
| --- | --- |

44.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, socialiniams partneriams ir atitinkamoms NVO.

---

(1)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(2)  OL C 313E, 2006 12 20, p. 118.

(3)  OL C 301E, 2007 12 13, p. 56.

(4)  OL C 295E, 2009 12 4, p. 35.

(5)  OL C 16E, 2010 1 22, p. 21.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0371.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0029.

(8)  1975 m. vasario 10 d. Tarybos direktyva 75/117/EEB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo taikymui, suderinimo (OL L 45, 1975 2 19, p.19).

(9)  Tarybos išvados dėl lyčių lygybės: augimo ir užimtumo didinimas – indėlis į Lisabonos strategiją po 2010 m., Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų apsaugos reikalų tarybos posėdis, 2009 m. lapkričio 30 d., Briuselis.

(10)  2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 25).

(11)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 12).

(12)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos socialinio fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 1).

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/87

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienis2006–2010 m. Moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimas ir rekomendacijos dėl tolesnių veiksmų

P7_TA(2010)0232

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006–2010 m. Moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimo ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų (2009/2242(INI))

2011/C 236 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ESS) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 157 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Moterų ir vyrų lygybės gairės 2006–2010“ (COM(2006)0092),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą dėl moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo (2006–2010 m.) laikotarpio vidurio ataskaitos (COM(2008)0760),

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos ataskaitą Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.) (COM(2009)0694),

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 7 d. Komisijos komunikatą „Link Bendrijos pagrindų strategijos dėl lyčių lygybės (2001–2005)“ (COM(2000)0335) ir 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ir 2009 m. Komisijos metines ataskaitas dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115, COM(2005)0044, COM(2006)0071, COM(2007)0049, COM(2008)0010 ir COM(2009)0077),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmogaus teisių, ypač moterų teisių, srities teisines priemones, visų pirma į Konvenciją dėl moterų visų diskriminacijos formų panaikinimo ir į kitas JT kovos su smurtu prieš moteris priemones, pvz., Pasaulinėje žmogaus teisių konferencijoje priimtą Vienos deklaraciją ir veiksmų programą, Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1993 m. gruodžio 20 d. rezoliuciją Nr. 48/104 dėl smurto prieš moteris panaikinimo, 2004 m. vasario 19 d. rezoliuciją Nr. 58/147 dėl smurto prieš moteris šeimoje panaikinimo, 2003 m. sausio 30 d. rezoliuciją Nr. 57/179 dėl priemonių, kurių reikia nusikaltimams prieš moteris dėl garbės panaikinti ir 1998 m. vasario 2 d. rezoliuciją Nr. 52/86 dėl nusikaltimų prevencijos ir baudžiamosios teisės priemonių, taikomų siekiant panaikinti smurtą prieš moteris,

atsižvelgdamas į Pekine 1995 m. rugsėjo 4–15 d. vykusioje ketvirtojoje Pasaulinėje konferencijoje moterų klausimais priimtą veiksmų programą ir savo 2000 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Pekino veiksmų programos įgyvendinimo (1) ir 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos – veiksmų platforma (Pekinas ir 10) (2),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus 2006 m. spalio 9 d. pranešimą „Nuodugnus visų formų smurto prieš moteris tyrimas“,

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo mėn. JT Generalinės Asamblėjos Moterų padėties komisijos 49-osios sesijos metu patvirtintą baigiamąją ataskaitą,

atsižvelgdamas į protokolą, susijusį su Afrikos moterų teisėmis, dar vadinamą Maputo protokolu, kuris įsigaliojo 2005 m. spalio 26 d. ir kuriame aiškiai teigiama, kad bet kokios lyties organų luošinimo formos yra draudžiamos,

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo, pagal kurią skatinamas aktyvesnis moterų dalyvavimas užkertant kelią ginkluotiems konfliktams ir kuriant taiką,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos veiklą šioje srityje, visų pirma persvarstytą Europos socialinę chartiją,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos lyčių lygybės ministrų konferencijos rezoliuciją dėl skirtumo tarp lygybės de jure ir lygybės de facto panaikinimo siekiant tikrosios lyčių lygybės (2010),

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Komisijos nario, atsakingo už žmogaus teises, pranešimą „Lytinė tapatybė ir žmogaus teisės“ (2009); atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto Rekomendaciją Nr. CM/Rec(2010)5 valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių; taip pat atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Rezoliuciją Nr. 1728 (2010) ir Rekomendaciją Nr. 1915 (2010) dėl diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės,

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (3),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. pateiktą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir direktyvos 86/613/EEB panaikinimo (COM(2008)0636),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. pateiktą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (COM(2008)0637),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. ataskaitą „Barselonos tikslų, susijusių su ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros paslaugomis, įgyvendinimas“ (COM(2008)0638),

atsižvelgdamas į Komisijos jungtinio Moterų ir vyrų lygių galimybių komiteto 2003 m. gegužės mėn. pranešimą dėl lyties aspekto integravimo į valstybių narių biudžetus,

atsižvelgdamas į patariamojo lygių galimybių komiteto 2007 m. kovo 22 d. nuomonę dėl moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumo,

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl strategijų, pagal kurias siekiama užkirsti kelią prekybai moterimis ir vaikais, kuriems kyla seksualinio išnaudojimo pavojus (4),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl moterų imigracijos: imigrančių vaidmuo ir padėtis Europos Sąjungoje (5),

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2006 m. kovo 23 ir 24 d. susitikime patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 m. (6),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens pramonėje (7),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų teisių stiprinimo vystomojo bendradarbiavimo srityje (8),

atsižvelgdamas į savo 2008 rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės (2008 m.) (9),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (10),

atsižvelgdamas į savo 1994 m. vasario 24 d. (11) ir 2005 spalio13 d. (12) rezoliucijas dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje ir savo 2009 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl nediskriminavimo dėl lyties ir kartų solidarumo (13),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (14),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (15),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl prekybos žmonėmis prevencijos (16),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (17),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7–0156/2010),

| A. | kadangi politinėje sferoje ir moterų gyvenime vis dar tebesama didelės nelygybės, nors moterų ir vyrų lygybė yra būtinas reikalavimas siekiant visapusiškai užtikrinti mūsų visuotines žmogaus teises ir pagrindinis Europos Sąjungos principas, jau ilgą laiką įtvirtinamas Sutartyse, |
| --- | --- |

A.

kadangi politinėje sferoje ir moterų gyvenime vis dar tebesama didelės nelygybės, nors moterų ir vyrų lygybė yra būtinas reikalavimas siekiant visapusiškai užtikrinti mūsų visuotines žmogaus teises ir pagrindinis Europos Sąjungos principas, jau ilgą laiką įtvirtinamas Sutartyse,

| B. | kadangi lyčių lygybės politika yra ekonominio vystymosi ir socialinės sanglaudos užtikrinimo priemonė, |
| --- | --- |

B.

kadangi lyčių lygybės politika yra ekonominio vystymosi ir socialinės sanglaudos užtikrinimo priemonė,

| C. | kadangi lyčių lygybė turi būti Europos kultūrinio ir politinio identiteto požymis, |
| --- | --- |

C.

kadangi lyčių lygybė turi būti Europos kultūrinio ir politinio identiteto požymis,

| D. | kadangi smurtas prieš moteris yra didžiausia kliūtis lyčių lygybei ir tai yra vienas iš dažniausiai pasitaikančių žmogaus teisių pažeidimų, nepriklausomas nuo geografinių, finansinių ar socialinių aplinkybių; kadangi moterų, esančių smurto aukomis, skaičius kelią susirūpinimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi smurtas prieš moteris yra didžiausia kliūtis lyčių lygybei ir tai yra vienas iš dažniausiai pasitaikančių žmogaus teisių pažeidimų, nepriklausomas nuo geografinių, finansinių ar socialinių aplinkybių; kadangi moterų, esančių smurto aukomis, skaičius kelią susirūpinimą,

| E. | kadangi mes negalime ir toliau priklausyti nuo pasenusių, aplinkos aspektu netvarių ekonominių modelių, kurie grindžiami tikrovės neatitinkančiu darbo padalijimu pagal lytį, kuris išnyko moterims įsitraukus darbo rinką; kadangi reikalingas naujas ir socialiniu aspektu tvarus modelis, kuris būtų pagrįstas žiniomis ir naujovėmis ir pagal kurį vykstant ekonominiam procesui būtų atsižvelgiama į visus moterų gebėjimus, atkurta vyrų ir moterų pareigų viešajame ir privačiame sektoriuje pusiausvyra, taip pat užtikrinama tinkama darbo ir privataus gyvenimo pusiausvyra, |
| --- | --- |

E.

kadangi mes negalime ir toliau priklausyti nuo pasenusių, aplinkos aspektu netvarių ekonominių modelių, kurie grindžiami tikrovės neatitinkančiu darbo padalijimu pagal lytį, kuris išnyko moterims įsitraukus darbo rinką; kadangi reikalingas naujas ir socialiniu aspektu tvarus modelis, kuris būtų pagrįstas žiniomis ir naujovėmis ir pagal kurį vykstant ekonominiam procesui būtų atsižvelgiama į visus moterų gebėjimus, atkurta vyrų ir moterų pareigų viešajame ir privačiame sektoriuje pusiausvyra, taip pat užtikrinama tinkama darbo ir privataus gyvenimo pusiausvyra,

| F. | kadangi apskritai padaryta nedidelė pažanga, nors 2006–2010 m. Lygybės gairėse nurodyti trūkumai siekiant visiškos lyčių lygybės ir jos tam tikrais atvejais padėjo paskatinti lyčių lygybės darbotvarkės įgyvendinimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi apskritai padaryta nedidelė pažanga, nors 2006–2010 m. Lygybės gairėse nurodyti trūkumai siekiant visiškos lyčių lygybės ir jos tam tikrais atvejais padėjo paskatinti lyčių lygybės darbotvarkės įgyvendinimą,

| G. | kadangi siekiant įtraukti lyčių aspektą į viešąją politiką reikia dėti daugiau pastangų, |
| --- | --- |

G.

kadangi siekiant įtraukti lyčių aspektą į viešąją politiką reikia dėti daugiau pastangų,

| H. | kadangi vis dar sunku įvertinti visą finansų krizės poveikį, tačiau aišku, kad nuo dabartinės ekonominės ir socialinės krizės ypač nukentėjo moterys ir ji ilgai turės rimtų padarinių politikos priemonių, padedančių užtikrinti moterų ir vyrų lygybę, rezultatams, nes dėl jos didėja nelygybė ir diskriminacija, |
| --- | --- |

H.

kadangi vis dar sunku įvertinti visą finansų krizės poveikį, tačiau aišku, kad nuo dabartinės ekonominės ir socialinės krizės ypač nukentėjo moterys ir ji ilgai turės rimtų padarinių politikos priemonių, padedančių užtikrinti moterų ir vyrų lygybę, rezultatams, nes dėl jos didėja nelygybė ir diskriminacija,

| I. | kadangi lyčių lygybė turi teigiamą poveikį ekonominiam našumui ir augimui, o moterų dalyvavimas darbo rinkoje duoda socialinę ir ekonominę naudą, |
| --- | --- |

I.

kadangi lyčių lygybė turi teigiamą poveikį ekonominiam našumui ir augimui, o moterų dalyvavimas darbo rinkoje duoda socialinę ir ekonominę naudą,

| J. | kadangi mūsų senėjančioje visuomenėje moterys taps nepakeičiamos darbo rinkoje, o tuo tarpu poreikis rūpintis vyresniais asmenimis didės ir dėl to labai tikėtina rizika, jog moterų našta padvigubės, |
| --- | --- |

J.

kadangi mūsų senėjančioje visuomenėje moterys taps nepakeičiamos darbo rinkoje, o tuo tarpu poreikis rūpintis vyresniais asmenimis didės ir dėl to labai tikėtina rizika, jog moterų našta padvigubės,

| K. | kadangi dauguma iš 85 milijonų skurstančių žmonių – moterys, kurios atsiduria tokioje padėtyje dėl nedarbo, laikino darbo, menkų atlyginimų, nepakankamo minimaliam pragyvenimui dydžio pensijų ir menkos galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas įvairiose srityse; kadangi, be to, per pastaruosius dešimt metų skurde atsidūrusių moterų skaičius, palyginti su vyrų skaičiumi, neproporcingai išaugo, |
| --- | --- |

K.

kadangi dauguma iš 85 milijonų skurstančių žmonių – moterys, kurios atsiduria tokioje padėtyje dėl nedarbo, laikino darbo, menkų atlyginimų, nepakankamo minimaliam pragyvenimui dydžio pensijų ir menkos galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas įvairiose srityse; kadangi, be to, per pastaruosius dešimt metų skurde atsidūrusių moterų skaičius, palyginti su vyrų skaičiumi, neproporcingai išaugo,

| L. | kadangi vidutinio moterų ir vyrų atlyginimo skirtumai vidutiniškai siekia 17 proc., o to pasekmės – skirtingos pensijos ir skurstančios vyresnio amžiaus moterys, ir kadangi ryškėja netiesioginės diskriminacijos didėjimo tendencija, o nedarbas auga ir tai turi pasekmių moterims ir mergaitėms, |
| --- | --- |

L.

kadangi vidutinio moterų ir vyrų atlyginimo skirtumai vidutiniškai siekia 17 proc., o to pasekmės – skirtingos pensijos ir skurstančios vyresnio amžiaus moterys, ir kadangi ryškėja netiesioginės diskriminacijos didėjimo tendencija, o nedarbas auga ir tai turi pasekmių moterims ir mergaitėms,

| M. | kadangi išlieka lytimi pagrįstas skirtumas kalbant apie priežiūros paslaugas, nes moterys, palyginti su vyrais, praleidžia dukart ar net triskart daugiau valandų teikdamos nemokamos priežiūros paslaugas vaikams ir kitiems priklausomiems asmenims, |
| --- | --- |

M.

kadangi išlieka lytimi pagrįstas skirtumas kalbant apie priežiūros paslaugas, nes moterys, palyginti su vyrais, praleidžia dukart ar net triskart daugiau valandų teikdamos nemokamos priežiūros paslaugas vaikams ir kitiems priklausomiems asmenims,

| N. | kadangi moterys dažnai patiria daugeriopą diskriminaciją dėl lyties ir savo amžiaus (ypač vyresnio amžiaus moterys), negalios, etninės arba rasinės priklausomybės, religijos, tautybės, migracijos statuso, socialinio ir ekonominio statuso, įskaitant vienišas moteris, seksualinės orientacijos ir (arba) lyties tapatumo ir kadangi dėl daugialypės diskriminacijos atsiranda daugybė kliūčių tam, kad sustiprėtų moterų vaidmuo ir pagerėtų socialinė padėtis, |
| --- | --- |

N.

kadangi moterys dažnai patiria daugeriopą diskriminaciją dėl lyties ir savo amžiaus (ypač vyresnio amžiaus moterys), negalios, etninės arba rasinės priklausomybės, religijos, tautybės, migracijos statuso, socialinio ir ekonominio statuso, įskaitant vienišas moteris, seksualinės orientacijos ir (arba) lyties tapatumo ir kadangi dėl daugialypės diskriminacijos atsiranda daugybė kliūčių tam, kad sustiprėtų moterų vaidmuo ir pagerėtų socialinė padėtis,

| O. | kadangi būtina užtikrinti lygias galimybes naudotis ištekliais, teisėmis ir galiomis, o tam reikia socialinių ir kultūrinių pokyčių, atsisakyti stereotipų ir propaguoti lygybę, |
| --- | --- |

O.

kadangi būtina užtikrinti lygias galimybes naudotis ištekliais, teisėmis ir galiomis, o tam reikia socialinių ir kultūrinių pokyčių, atsisakyti stereotipų ir propaguoti lygybę,

| P. | kadangi dėl vis dar gyvuojančių stereotipų, susijusių su moterų išsilavinimo ir profesinėmis galimybėmis, išlieka nelygybė, |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl vis dar gyvuojančių stereotipų, susijusių su moterų išsilavinimo ir profesinėmis galimybėmis, išlieka nelygybė,

| Q. | kadangi sektorinė ir profesinė izoliacija lyties pagrindu ne mažėja, o iš tiesų kai kuriose šalyse didėja, |
| --- | --- |

Q.

kadangi sektorinė ir profesinė izoliacija lyties pagrindu ne mažėja, o iš tiesų kai kuriose šalyse didėja,

| R. | kadangi pagal šeimos teisę (visų pirma vedybų ir skyrybų teisę) moterys dažnai atsiduria teisiškai ir finansiškai silpnesnėje padėtyje ir kartais teismai padidina moterų ir vyrų nelygybę, nes taiko šeimos teisę remdamiesi tradiciniais modeliais, o ne vienodomis teisėmis, |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal šeimos teisę (visų pirma vedybų ir skyrybų teisę) moterys dažnai atsiduria teisiškai ir finansiškai silpnesnėje padėtyje ir kartais teismai padidina moterų ir vyrų nelygybę, nes taiko šeimos teisę remdamiesi tradiciniais modeliais, o ne vienodomis teisėmis,

| S. | kadangi (religinės) grupės dažnai piktnaudžiauja teise dėl religinių įsitikinimų atsisakyti atlikti karo tarnybą, kad būtų apribotos moterų teisės tokiose srityse, kaip sveikatos priežiūra ir šeimos teisė, |
| --- | --- |

S.

kadangi (religinės) grupės dažnai piktnaudžiauja teise dėl religinių įsitikinimų atsisakyti atlikti karo tarnybą, kad būtų apribotos moterų teisės tokiose srityse, kaip sveikatos priežiūra ir šeimos teisė,

| T. | kadangi moterų dalyvavimas priimant sprendimus yra labai svarbus lyčių lygybės rodiklis; kadangi vis dar nedaug moterų eina vadovaujamas pareigas įmonėse ir universitetuose ir kadangi moterų, dalyvaujančių politikoje ar moksliniuose tyrimuose, skaičius didėja, bet labai lėtai, |
| --- | --- |

T.

kadangi moterų dalyvavimas priimant sprendimus yra labai svarbus lyčių lygybės rodiklis; kadangi vis dar nedaug moterų eina vadovaujamas pareigas įmonėse ir universitetuose ir kadangi moterų, dalyvaujančių politikoje ar moksliniuose tyrimuose, skaičius didėja, bet labai lėtai,

| U. | kadangi dabartinės problemos ir įgyta patirtis rodo, kad dėl to, jog nebuvo derinamos atskiros politikos sritys, anksčiau buvo trukdoma užtikrinti moterų ir vyrų lygybę ir kad moterų teises reikia deramai paremti, geriau koordinuoti, plačiau viešinti ir veiksmingiau propaguoti atsižvelgiant į įvairias realijas, |
| --- | --- |

U.

kadangi dabartinės problemos ir įgyta patirtis rodo, kad dėl to, jog nebuvo derinamos atskiros politikos sritys, anksčiau buvo trukdoma užtikrinti moterų ir vyrų lygybę ir kad moterų teises reikia deramai paremti, geriau koordinuoti, plačiau viešinti ir veiksmingiau propaguoti atsižvelgiant į įvairias realijas,

| V. | kadangi pozityvūs veiksmai moterų labui pasitvirtino kaip labai svarbūs visapusiškai įtraukiant moteris į darbo rinką ir visuomenę apskritai, |
| --- | --- |

V.

kadangi pozityvūs veiksmai moterų labui pasitvirtino kaip labai svarbūs visapusiškai įtraukiant moteris į darbo rinką ir visuomenę apskritai,

| W. | kadangi, nors Pekino veiksmų programos 15-ųjų metinių proga priimta rezoliucijų, reikia dar daug nuveikti, kad jos būtų praktiškai įgyvendintos, |
| --- | --- |

W.

kadangi, nors Pekino veiksmų programos 15-ųjų metinių proga priimta rezoliucijų, reikia dar daug nuveikti, kad jos būtų praktiškai įgyvendintos,

| X. | kadangi pagal lytį suskirstyti duomenys yra labai svarbi priemonė siekiant tikros pažangos ir norint veiksmingai įvertinti rezultatus, |
| --- | --- |

X.

kadangi pagal lytį suskirstyti duomenys yra labai svarbi priemonė siekiant tikros pažangos ir norint veiksmingai įvertinti rezultatus,

| Y. | kadangi 2010 m. – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai, ir tai turi atsispindėti politikoje ir bendruose suderintuose veiksmuose, kuriais būtų siekiama iš tikrųjų pagerinti dabartinę padėtį, |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2010 m. – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai, ir tai turi atsispindėti politikoje ir bendruose suderintuose veiksmuose, kuriais būtų siekiama iš tikrųjų pagerinti dabartinę padėtį,

| Z. | kadangi praėjo 100 metų nuo Kovo 8-osios paskelbimo Tarptautine moters diena ir ši sukaktis buvo paminėta; kadangi būtina įtraukti moteris ir jų organizacijas į lygybės skatinimo ir kovos su diskriminavimu ir nelygybe procesą, |
| --- | --- |

Z.

kadangi praėjo 100 metų nuo Kovo 8-osios paskelbimo Tarptautine moters diena ir ši sukaktis buvo paminėta; kadangi būtina įtraukti moteris ir jų organizacijas į lygybės skatinimo ir kovos su diskriminavimu ir nelygybe procesą,

| AA. | kadangi profesinio, šeiminio ir privataus gyvenimo derinimas išlieka neišspręsta ir moterų, ir vyrų problema, |
| --- | --- |

AA.

kadangi profesinio, šeiminio ir privataus gyvenimo derinimas išlieka neišspręsta ir moterų, ir vyrų problema,

| AB. | kadangi, norint užtikrinti vienodas dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir mokymosi sąlygas moterims ir vyrams, būtina, kad būtų prieinamos vaikų, pagyvenusių žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugos, |
| --- | --- |

AB.

kadangi, norint užtikrinti vienodas dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir mokymosi sąlygas moterims ir vyrams, būtina, kad būtų prieinamos vaikų, pagyvenusių žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugos,

| AC. | kadangi daugelio valstybių narių socialinės apsaugos sistemose nepakankamai atsižvelgiama į konkrečias skurde gyvenančių moterų aplinkybes; kadangi moterims kyla daug didesnis pavojus atsidurti skurde; kadangi siekiant skatinti vyrų ir moterų lygybę ir siekiant įgyvendinti su vyrų ir moterų lygybe susijusius tikslus būtina užtikrinti, kad vyrai ir moterys dalytųsi šeiminius ir namų ruošos įsipareigojimus, visų pirma vienodomis teisėmis naudotųsi vaiko priežiūros ir tėvystės atostogomis; ir kadangi tai, jog motinystės ir vaiko priežiūros atostogos neįskaičiuojamos į bendrą darbo stažą, yra diskriminacinio pobūdžio reiškinys, dėl kurio moterų padėtis darbo rinkoje yra mažiau palanki, |
| --- | --- |

AC.

kadangi daugelio valstybių narių socialinės apsaugos sistemose nepakankamai atsižvelgiama į konkrečias skurde gyvenančių moterų aplinkybes; kadangi moterims kyla daug didesnis pavojus atsidurti skurde; kadangi siekiant skatinti vyrų ir moterų lygybę ir siekiant įgyvendinti su vyrų ir moterų lygybe susijusius tikslus būtina užtikrinti, kad vyrai ir moterys dalytųsi šeiminius ir namų ruošos įsipareigojimus, visų pirma vienodomis teisėmis naudotųsi vaiko priežiūros ir tėvystės atostogomis; ir kadangi tai, jog motinystės ir vaiko priežiūros atostogos neįskaičiuojamos į bendrą darbo stažą, yra diskriminacinio pobūdžio reiškinys, dėl kurio moterų padėtis darbo rinkoje yra mažiau palanki,

2006–2010 m. gairių vertinimas

| 1. | pažymi, kad vienodos ekonominės vyrų ir moterų nepriklausomybės srityje moterų užimtumo lygis pasiekė 60 proc., kaip nustatyta Lisabonos užimtumo tiksluose; vis dėlto apgailestauja, kad trūksta privalomųjų priemonių, kurios padėtų mažinti išlikusį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, ir nurodo, kad reikia skubių priemonių pavojingomis darbo sąlygomis dirbančių moterų, visų pirma migrančių ir tautinėms mažumoms priklausančių moterų, kurios tapo dar labiau pažeidžiamos ekonomikos ir socialinės krizės aplinkybėmis, padėčiai gerinti; ragina toliau mažinti lyčių nelygybės apraiškas visuomenės sveikatos apsaugos sistemose ir užtikrinti vienodą galimybę naudotis jų paslaugomis; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad vienodos ekonominės vyrų ir moterų nepriklausomybės srityje moterų užimtumo lygis pasiekė 60 proc., kaip nustatyta Lisabonos užimtumo tiksluose; vis dėlto apgailestauja, kad trūksta privalomųjų priemonių, kurios padėtų mažinti išlikusį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, ir nurodo, kad reikia skubių priemonių pavojingomis darbo sąlygomis dirbančių moterų, visų pirma migrančių ir tautinėms mažumoms priklausančių moterų, kurios tapo dar labiau pažeidžiamos ekonomikos ir socialinės krizės aplinkybėmis, padėčiai gerinti; ragina toliau mažinti lyčių nelygybės apraiškas visuomenės sveikatos apsaugos sistemose ir užtikrinti vienodą galimybę naudotis jų paslaugomis;

| 2. | palankiai vertina Komisijos teisės aktų projektus, kuriais siekiama geriau derinti darbą, asmeninį ir šeiminį gyvenimą; vis dėlto pažymi, kad nėra sprendžiami tėvystės, įvaikinimo ir tėvų priežiūros atostogų klausimai, ir apgailestauja, kad tik mažuma valstybių narių pasiekė Barselonos tikslus teikti galimybę naudotis įperkamomis ir kokybiškomis vaiko priežiūros paslaugomis; todėl ragina valstybes nares atnaujinti savo įsipareigojimą siekti šio tikslo; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Komisijos teisės aktų projektus, kuriais siekiama geriau derinti darbą, asmeninį ir šeiminį gyvenimą; vis dėlto pažymi, kad nėra sprendžiami tėvystės, įvaikinimo ir tėvų priežiūros atostogų klausimai, ir apgailestauja, kad tik mažuma valstybių narių pasiekė Barselonos tikslus teikti galimybę naudotis įperkamomis ir kokybiškomis vaiko priežiūros paslaugomis; todėl ragina valstybes nares atnaujinti savo įsipareigojimą siekti šio tikslo;

| 3. | apgailestauja, kad daugelyje valstybių narių vis dar mažai moterų užima su politinių ir ekonominių sprendimų priėmimu susijusias pareigas; ragina Komisiją toliau konkrečiomis priemonėmis skatinti vienodą vyrų ir moterų dalyvavimą priimant sprendimus; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad daugelyje valstybių narių vis dar mažai moterų užima su politinių ir ekonominių sprendimų priėmimu susijusias pareigas; ragina Komisiją toliau konkrečiomis priemonėmis skatinti vienodą vyrų ir moterų dalyvavimą priimant sprendimus;

| 4. | atkreipia dėmesį į programoje DAPHNE III, pagal kurią siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir kovoti su juo, nurodytus veiksmus; vis dėlto pakartoja, kad, siekiant panaikinti lytinę prievartą, reikia Europos lygmens teisėkūros priemonių; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į programoje DAPHNE III, pagal kurią siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir kovoti su juo, nurodytus veiksmus; vis dėlto pakartoja, kad, siekiant panaikinti lytinę prievartą, reikia Europos lygmens teisėkūros priemonių;

| 5. | palankiai vertina moterų ir vyrų lygybės įtraukimą į Bendrijos švietimo ir mokymo programų prioritetus, kad būtų mažinama visuomenės stereotipų; vis dėlto apgailestauja, kad dėl išlikusių lyčių stereotipų tebėra daug nelygybės; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti informuotumo didinimo kampanijas, skirtas stereotipams laužyti ir tradiciniams lyčių vaidmenims keisti, visų pirma kampanijas vyrams, kuriose būtų pabrėžiamas poreikis dalytis šeimos pareigomis; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina moterų ir vyrų lygybės įtraukimą į Bendrijos švietimo ir mokymo programų prioritetus, kad būtų mažinama visuomenės stereotipų; vis dėlto apgailestauja, kad dėl išlikusių lyčių stereotipų tebėra daug nelygybės; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti informuotumo didinimo kampanijas, skirtas stereotipams laužyti ir tradiciniams lyčių vaidmenims keisti, visų pirma kampanijas vyrams, kuriose būtų pabrėžiamas poreikis dalytis šeimos pareigomis;

| 6. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą laikytis Tūkstantmečio vystymosi deklaracijos ir Pekino veiksmų programos principų moterų ir vyrų lygybės už ES ribų srityje; ragina toliau įtraukti lyčių aspektą į ES išorės plėtros ir išorės prekybos politikos sritis; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą laikytis Tūkstantmečio vystymosi deklaracijos ir Pekino veiksmų programos principų moterų ir vyrų lygybės už ES ribų srityje; ragina toliau įtraukti lyčių aspektą į ES išorės plėtros ir išorės prekybos politikos sritis;

Institucinis lygmuo

| 7. | siūlo, kad naująją Europos Sąjungos moterų ir vyrų lygybės strategiją sudarytų Pekino veiksmų programa ir jos laimėjimais pagrįsta veiksmų programa ir politinis įsipareigojimas, atsižvelgiant į tai, kad moterų ir mergaičių teisės – nedaloma, neatskiriama ir integrali visuotinių žmogaus teisių dalis; |
| --- | --- |

7.

siūlo, kad naująją Europos Sąjungos moterų ir vyrų lygybės strategiją sudarytų Pekino veiksmų programa ir jos laimėjimais pagrįsta veiksmų programa ir politinis įsipareigojimas, atsižvelgiant į tai, kad moterų ir mergaičių teisės – nedaloma, neatskiriama ir integrali visuotinių žmogaus teisių dalis;

| 8. | nurodo, jog svarbu, kad ir toliau būtų imamasi veiksmų 6 prioritetinėse veiklos srityse, kurios nurodytos dabartinėse gairėse, ir ragina Komisiją pradėti taikyti tolesnes konkrečias priemones siekiant užtikrinti, jog esamų gairių privalumus būtų galima toliau plėtoti ir taip padaryti akivaizdžią įtaką nacionalinio ir regioninio lygmenų priemonėms, kuriomis siekiama užtikrinti lygybę ir sustiprinti moterų vaidmenį; |
| --- | --- |

8.

nurodo, jog svarbu, kad ir toliau būtų imamasi veiksmų 6 prioritetinėse veiklos srityse, kurios nurodytos dabartinėse gairėse, ir ragina Komisiją pradėti taikyti tolesnes konkrečias priemones siekiant užtikrinti, jog esamų gairių privalumus būtų galima toliau plėtoti ir taip padaryti akivaizdžią įtaką nacionalinio ir regioninio lygmenų priemonėms, kuriomis siekiama užtikrinti lygybę ir sustiprinti moterų vaidmenį;

| 9. | siūlo Bendrijos lėšų skirti naujai moterų ir vyrų lygybės strategijai siekiant palengvinti jos įgyvendinimą Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

9.

siūlo Bendrijos lėšų skirti naujai moterų ir vyrų lygybės strategijai siekiant palengvinti jos įgyvendinimą Europos lygmeniu;

| 10. | pabrėžia, kad svarbu, jog Taryba, pasikonsultavusi su Parlamentu, priimtų Europos Komisijos pasiūlytą naują lyčių lygybės strategiją, kad ši įgautų pakankamai politinio svorio ir duotų naują postūmį lyčių lygybės politikai; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad svarbu, jog Taryba, pasikonsultavusi su Parlamentu, priimtų Europos Komisijos pasiūlytą naują lyčių lygybės strategiją, kad ši įgautų pakankamai politinio svorio ir duotų naują postūmį lyčių lygybės politikai;

| 11. | apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymuose dėl ES 2020 m. strategijos nepakankamai atsižvelgta į lyčių aspektą, ir todėl ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad lyčių lygybės aspektas būtų sistemingai įtraukiamas į ES 2020 m. strategiją, įskaitant specialius lyčių skyrius, lyčių aspekto integravimo mechanizmus, moterų užimtumo tikslus ir rodiklius, kuriais remiantis būtų galima įvertinti ekonominę nepriklausomybę, ir kad būtų atsižvelgiama į dabartinės socialinės ir ekonomikos krizės padarinius moterims ir moterų vaidmenį senėjančioje visuomenėje; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymuose dėl ES 2020 m. strategijos nepakankamai atsižvelgta į lyčių aspektą, ir todėl ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad lyčių lygybės aspektas būtų sistemingai įtraukiamas į ES 2020 m. strategiją, įskaitant specialius lyčių skyrius, lyčių aspekto integravimo mechanizmus, moterų užimtumo tikslus ir rodiklius, kuriais remiantis būtų galima įvertinti ekonominę nepriklausomybę, ir kad būtų atsižvelgiama į dabartinės socialinės ir ekonomikos krizės padarinius moterims ir moterų vaidmenį senėjančioje visuomenėje;

| 12. | siūlo, kad kasmet vyktų trišalis Tarybos, Komisijos ir Parlamento susitikimas vyrų ir moterų lygybės strategijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje pažangos klausimais; |
| --- | --- |

12.

siūlo, kad kasmet vyktų trišalis Tarybos, Komisijos ir Parlamento susitikimas vyrų ir moterų lygybės strategijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje pažangos klausimais;

| 13. | pabrėžia, kad labai svarbu kasmet organizuoti konferenciją vyrų ir moterų lygybės klausimais, kurioje dalyvautų įvairių valstybių narių moterų organizacijos, kitos už lyčių lygybę kovojančios, pvz., gėjų, biseksualų ir transseksualų (LGBT), organizacijos ir profesinės sąjungos, Europos Parlamento nariai, Europos Komisijos, Tarybos ir nacionalinių parlamentų nariai, kiekvienais metais skiriant ypatingą dėmesį iš anksto pasirinktai temai; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad labai svarbu kasmet organizuoti konferenciją vyrų ir moterų lygybės klausimais, kurioje dalyvautų įvairių valstybių narių moterų organizacijos, kitos už lyčių lygybę kovojančios, pvz., gėjų, biseksualų ir transseksualų (LGBT), organizacijos ir profesinės sąjungos, Europos Parlamento nariai, Europos Komisijos, Tarybos ir nacionalinių parlamentų nariai, kiekvienais metais skiriant ypatingą dėmesį iš anksto pasirinktai temai;

| 14. | pabrėžia, jog svarbu surengti struktūrinį dialogą su pilietine visuomene siekiant užtikrinti; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, jog svarbu surengti struktūrinį dialogą su pilietine visuomene siekiant užtikrinti;

| 15. | siūlo, kad institucinis bendradarbiavimas šioje srityje nebūtų skiriamas tik moterų organizacijoms, bet būtų aktyviai siekiama bendradarbiauti su vyrams ir moterims atstovaujančiomis ir už lyčių lygybę kovojančiomis organizacijomis; |
| --- | --- |

15.

siūlo, kad institucinis bendradarbiavimas šioje srityje nebūtų skiriamas tik moterų organizacijoms, bet būtų aktyviai siekiama bendradarbiauti su vyrams ir moterims atstovaujančiomis ir už lyčių lygybę kovojančiomis organizacijomis;

| 16. | primygtinai ragina, kad Europos lyčių lygybės institutas nedelsiant pradėtų veikti visu pajėgumu ir kad būtų parengti visi būtini lyčių rodikliai, kuriuos pasitelkiant būtų galima vykdyti stebėseną vyrų ir moterų lygybės klausimais visose srityse; ragina, kad šie rodikliai būtų reguliariai atnaujinami, kad būtų galima derinti iškeltus tikslus ir iš tiesų pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

16.

primygtinai ragina, kad Europos lyčių lygybės institutas nedelsiant pradėtų veikti visu pajėgumu ir kad būtų parengti visi būtini lyčių rodikliai, kuriuos pasitelkiant būtų galima vykdyti stebėseną vyrų ir moterų lygybės klausimais visose srityse; ragina, kad šie rodikliai būtų reguliariai atnaujinami, kad būtų galima derinti iškeltus tikslus ir iš tiesų pasiektus rezultatus;

| 17. | mano, kad jei atliekamas Komisijos ir Tarybos politinių pasiūlymų socialinio poveikio vertinimas, į jį reikėtų įtraukti moterų ir vyrų lygybės vertinimą; |
| --- | --- |

17.

mano, kad jei atliekamas Komisijos ir Tarybos politinių pasiūlymų socialinio poveikio vertinimas, į jį reikėtų įtraukti moterų ir vyrų lygybės vertinimą;

| 18. | primygtinai ragina Komisiją rengiant visus pasiūlymus pradėti taikyti lyčių aspekto integravimo metodą; |
| --- | --- |

18.

primygtinai ragina Komisiją rengiant visus pasiūlymus pradėti taikyti lyčių aspekto integravimo metodą;

| 19. | ragina Komisiją tobulinti ir reguliariai atnaujinti lyčių lygybės internetinį puslapį, o Lygių galimybių grupę – nors vieną iš savo posėdžių kiekvienais metais skirti tik lyčių lygybei ir įkurti moterims skirtą informacijos tarnybą; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją tobulinti ir reguliariai atnaujinti lyčių lygybės internetinį puslapį, o Lygių galimybių grupę – nors vieną iš savo posėdžių kiekvienais metais skirti tik lyčių lygybei ir įkurti moterims skirtą informacijos tarnybą;

| 20. | pabrėžia, jog būtina, kad Europos Komisijos generaliniai direktoratai vidaus veikloje pradėtų taikyti sustiprinto koordinavimo mechanizmus, kuriais remiantis būtų nuolat stebima moterų ir vyrų vienodų teisių ir lygių galimybių politika įvairiausiose srityse; ragina, kad į metinę ataskaitą lyčių lygybės klausimais būtų įtrauktas kiekvienam generaliniam direktoratui skirtas skyrius, kuriame būtų pateikiama informacija lygybės klausimais atsižvelgiant į direktorato kompetencijos sritį; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, jog būtina, kad Europos Komisijos generaliniai direktoratai vidaus veikloje pradėtų taikyti sustiprinto koordinavimo mechanizmus, kuriais remiantis būtų nuolat stebima moterų ir vyrų vienodų teisių ir lygių galimybių politika įvairiausiose srityse; ragina, kad į metinę ataskaitą lyčių lygybės klausimais būtų įtrauktas kiekvienam generaliniam direktoratui skirtas skyrius, kuriame būtų pateikiama informacija lygybės klausimais atsižvelgiant į direktorato kompetencijos sritį;

| 21. | ragina Vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti lyčių pusiausvyrą steigiant Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir parengti veiksmų planą siekiant užtikrinti lyčių pusiausvyrą ES delegacijose, taip pat aukščiausiu lygmeniu; ragina Tarybą ir Komisiją paskirti Europos moterų pasiuntinį, kaip Europos Parlamentas reikalavo 2008 m. kovo mėn., siekiant, kad būtų skiriamas ypatingas dėmesys moterų padėčiai ES užsienio reikalų politikoje, ir ragina struktūriškai įtvirtinti lyčių aspektą EIVT darbe; ragina Europos Komisiją, Tarybą ir valstybes nares aktyviai skatinti ir remti tai, kad moterys turėtų daugiau įtakos dvišaliuose ir daugiašaliuose santykiuose su valstybėmis ir organizacijomis už ES ribų; |
| --- | --- |

21.

ragina Vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti lyčių pusiausvyrą steigiant Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir parengti veiksmų planą siekiant užtikrinti lyčių pusiausvyrą ES delegacijose, taip pat aukščiausiu lygmeniu; ragina Tarybą ir Komisiją paskirti Europos moterų pasiuntinį, kaip Europos Parlamentas reikalavo 2008 m. kovo mėn., siekiant, kad būtų skiriamas ypatingas dėmesys moterų padėčiai ES užsienio reikalų politikoje, ir ragina struktūriškai įtvirtinti lyčių aspektą EIVT darbe; ragina Europos Komisiją, Tarybą ir valstybes nares aktyviai skatinti ir remti tai, kad moterys turėtų daugiau įtakos dvišaliuose ir daugiašaliuose santykiuose su valstybėmis ir organizacijomis už ES ribų;

| 22. | ragina Vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad lyčių aspektas būtų įtrauktas į visas vystomojo bendradarbiavimo politikos sritis, programas ir projektus, ir pabrėžia, kad vykdant ES išorės veiksmus svarbu įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325; |
| --- | --- |

22.

ragina Vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad lyčių aspektas būtų įtrauktas į visas vystomojo bendradarbiavimo politikos sritis, programas ir projektus, ir pabrėžia, kad vykdant ES išorės veiksmus svarbu įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325;

| 23. | pabrėžia, kad lyčių lygybės aspektas turėtų būti integruojamas į įvairias veiklos sritis, pvz., ekonomikos, finansų, verslo ir socialinių reikalų, ir kad biudžeto analizė remtųsi vyrų ir moterų lygybės aspektu; ragina Komisiją ir valstybes nares remti gerosios patirties sklaidą ir keitimąsi ja siekiant paskatinti, kad į ją būtų atsižvelgiama formuojant politiką; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad lyčių lygybės aspektas turėtų būti integruojamas į įvairias veiklos sritis, pvz., ekonomikos, finansų, verslo ir socialinių reikalų, ir kad biudžeto analizė remtųsi vyrų ir moterų lygybės aspektu; ragina Komisiją ir valstybes nares remti gerosios patirties sklaidą ir keitimąsi ja siekiant paskatinti, kad į ją būtų atsižvelgiama formuojant politiką;

| 24. | mano, kad Komisija ir valstybės narės turi parengti mokymo ir įgyvendinimo priemones, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų savo kompetencijos srityse vadovautis moterų ir vyrų lygių galimybių perspektyva, įskaitant konkretaus politikos poveikio moterims ir vyrams įvertinimą; |
| --- | --- |

24.

mano, kad Komisija ir valstybės narės turi parengti mokymo ir įgyvendinimo priemones, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų savo kompetencijos srityse vadovautis moterų ir vyrų lygių galimybių perspektyva, įskaitant konkretaus politikos poveikio moterims ir vyrams įvertinimą;

| 25. | pabrėžia, kad ekonomikos atkūrimo strategijose ir planuose svarbu numatyti kryptingo pobūdžio sektorines priemones siekiant paremti švietimo ir mokymo kursus, konkrečiai skirtus moterų ir merginų integracijai į darbo rinką labai svarbiuose vystymosi sektoriuose ir skiriant joms užduotis bei skiriant jas į pareigas, susijusias su pažangiausiomis technologijomis ir mokslu; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad ekonomikos atkūrimo strategijose ir planuose svarbu numatyti kryptingo pobūdžio sektorines priemones siekiant paremti švietimo ir mokymo kursus, konkrečiai skirtus moterų ir merginų integracijai į darbo rinką labai svarbiuose vystymosi sektoriuose ir skiriant joms užduotis bei skiriant jas į pareigas, susijusias su pažangiausiomis technologijomis ir mokslu;

| 26. | pabrėžia, jog svarbu nustatyti kiekybinius ir kokybinius rodiklius ir patikimus lyčių aspektu pagrįstus statistinius duomenis, kuriuos galima būtų palyginti ir prireikus gauti ir kuriais būtų galima naudotis stebint lyčių aspekto integravimą visose politikos srityse; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, jog svarbu nustatyti kiekybinius ir kokybinius rodiklius ir patikimus lyčių aspektu pagrįstus statistinius duomenis, kuriuos galima būtų palyginti ir prireikus gauti ir kuriais būtų galima naudotis stebint lyčių aspekto integravimą visose politikos srityse;

| 27. | prašo Eurostatą nustatyti rodiklius, kuriais remiantis būtų galima įvertinti moterų ir vyrų dalyvavimą savanoriškoje veikloje, siekiant parodyti, kad vyrai ir moterys prisideda prie socialinės sanglaudos; |
| --- | --- |

27.

prašo Eurostatą nustatyti rodiklius, kuriais remiantis būtų galima įvertinti moterų ir vyrų dalyvavimą savanoriškoje veikloje, siekiant parodyti, kad vyrai ir moterys prisideda prie socialinės sanglaudos;

| 28. | pabrėžia, kad geresnis koordinavimas yra labai svarbus siekiant nustatyti lygybės politikos tikslus visose ES ir valstybių narių institucijose ir kad būtini vienodi konkretūs integracijos metodai, pvz., atsižvelgiant į lyčių aspektą sudaromi biudžetai ar lyčių aspektu grindžiama analizė kuriant, planuojant, įgyvendinant ir stebint viešąją politiką; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad geresnis koordinavimas yra labai svarbus siekiant nustatyti lygybės politikos tikslus visose ES ir valstybių narių institucijose ir kad būtini vienodi konkretūs integracijos metodai, pvz., atsižvelgiant į lyčių aspektą sudaromi biudžetai ar lyčių aspektu grindžiama analizė kuriant, planuojant, įgyvendinant ir stebint viešąją politiką;

| 29. | pabrėžia, kad reikia, jog Komisija ir valstybės narės taikytų dvejopą strategiją, pagal kurią būtų laikomasi integruoto požiūrio į vyrų ir moterų lygybę ir pagal kurią būtų toliau imamasi konkrečių veiksmų, įskaitant teisėkūrą biudžeto lėšų skirstymo, tęstinumo ir kontrolės srityse, siekiant užtikrinti, kad politika duotų apčiuopiamų rezultatų; nurodo, kad veiksmų programa turėtų apimti trumpalaikius ir ilgalaikius kokybinius ir kiekybinius Europos lygmens ir nacionalinius tikslus; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad reikia, jog Komisija ir valstybės narės taikytų dvejopą strategiją, pagal kurią būtų laikomasi integruoto požiūrio į vyrų ir moterų lygybę ir pagal kurią būtų toliau imamasi konkrečių veiksmų, įskaitant teisėkūrą biudžeto lėšų skirstymo, tęstinumo ir kontrolės srityse, siekiant užtikrinti, kad politika duotų apčiuopiamų rezultatų; nurodo, kad veiksmų programa turėtų apimti trumpalaikius ir ilgalaikius kokybinius ir kiekybinius Europos lygmens ir nacionalinius tikslus;

| 30. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares imtis būtinų veiksmų siekiant įtraukti lyčių aspektą į Bendrijos politiką ir peržiūrėti esamus teisės aktus, kad būtų užtikrinta, jog tinkamai laikomasi lyčių lygybės principo, taip pat, jei būtina, leidžiama taikyti pozityvios diskriminacijos priemones; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares imtis būtinų veiksmų siekiant įtraukti lyčių aspektą į Bendrijos politiką ir peržiūrėti esamus teisės aktus, kad būtų užtikrinta, jog tinkamai laikomasi lyčių lygybės principo, taip pat, jei būtina, leidžiama taikyti pozityvios diskriminacijos priemones;

| 31. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą laikytis Pekino veiksmų programos principų ir atsižvelgti į moterų ir vyrų klausimus sudarant biudžetą; ragina ES ir valstybes nares dėti pastangas ir sistemingai stebėti, kiek viešojo sektoriaus išlaidų skiriama moterų reikmėms, ir pakoreguoti biudžetą siekiant užtikrinti, kad viešojo sektoriaus išlaidos būtų lygiai paskirstomos ir gamybos našumui didinti, ir socialinėms reikmėms tenkinti; taip pat ragina skirti pakankamai lėšų, įskaitant lėšas, skirtas išnagrinėti poveikio vyrų ir moterų lygybei klausimus; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą laikytis Pekino veiksmų programos principų ir atsižvelgti į moterų ir vyrų klausimus sudarant biudžetą; ragina ES ir valstybes nares dėti pastangas ir sistemingai stebėti, kiek viešojo sektoriaus išlaidų skiriama moterų reikmėms, ir pakoreguoti biudžetą siekiant užtikrinti, kad viešojo sektoriaus išlaidos būtų lygiai paskirstomos ir gamybos našumui didinti, ir socialinėms reikmėms tenkinti; taip pat ragina skirti pakankamai lėšų, įskaitant lėšas, skirtas išnagrinėti poveikio vyrų ir moterų lygybei klausimus;

| 32. | ragina Europos Komisiją stebėti, ar valstybės narės laikosi nediskriminavimo direktyvų ir priemonių lyčių aspektu ir aktyviai imtis veiksmų, įskaitant pažeidimų procedūrų taikymą, nesilaikymo atveju; |
| --- | --- |

32.

ragina Europos Komisiją stebėti, ar valstybės narės laikosi nediskriminavimo direktyvų ir priemonių lyčių aspektu ir aktyviai imtis veiksmų, įskaitant pažeidimų procedūrų taikymą, nesilaikymo atveju;

| 33. | ragina iš dalies pakeisti Reglamentą dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kad, kaip ir Europos socialinio fondo (ESF) atveju, būtų galima įgyvendinti moterims palankius veiksmus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, nes tai buvo įmanoma ankstesniais laikotarpiais, bet ne dabar, kadangi ši priemonė padarytų teigiamą poveikį moterų užimtumui kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

33.

ragina iš dalies pakeisti Reglamentą dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kad, kaip ir Europos socialinio fondo (ESF) atveju, būtų galima įgyvendinti moterims palankius veiksmus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, nes tai buvo įmanoma ankstesniais laikotarpiais, bet ne dabar, kadangi ši priemonė padarytų teigiamą poveikį moterų užimtumui kaimo vietovėse;

| 34. | pabrėžia, kad būtina, jog įvairūs parlamentiniai komitetai ir delegacijos, įskaitant ir Europos Parlamentą, skirtų ypatingą dėmesį lygybės klausimams ir užtikrintų, kad šiuose komitetuose ir delegacijose atitinkamas skaičius moterų eitų vadovaujamas pareigas ir atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamento aukšto lygio grupė lygybės klausimais atlieka svarbų darbą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad būtina, jog įvairūs parlamentiniai komitetai ir delegacijos, įskaitant ir Europos Parlamentą, skirtų ypatingą dėmesį lygybės klausimams ir užtikrintų, kad šiuose komitetuose ir delegacijose atitinkamas skaičius moterų eitų vadovaujamas pareigas ir atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamento aukšto lygio grupė lygybės klausimais atlieka svarbų darbą;

| 35. | savo ruožtu palankiai vertina Europos Parlamento narių, atsakingų už lyčių aspekto klausimus, veiksmus, kurių jie ėmėsi stengdamiesi užtikrinti, kad lyčių aspektas atsispindėtų formuluojant ir vystant bet kokią visų komitetų politiką; |
| --- | --- |

35.

savo ruožtu palankiai vertina Europos Parlamento narių, atsakingų už lyčių aspekto klausimus, veiksmus, kurių jie ėmėsi stengdamiesi užtikrinti, kad lyčių aspektas atsispindėtų formuluojant ir vystant bet kokią visų komitetų politiką;

| 36. | ragina Europos Parlamento biurą ir Europos Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant padidinti aukštesnes pareigas užimančių moterų skaičių tarp savo darbuotojų; ragina Komisiją sukurti mechanizmą, kuris padėtų užtikrinti, kad kitą kadenciją Europos Komisijoje dirbtų po lygiai vyrų ir moterų; |
| --- | --- |

36.

ragina Europos Parlamento biurą ir Europos Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant padidinti aukštesnes pareigas užimančių moterų skaičių tarp savo darbuotojų; ragina Komisiją sukurti mechanizmą, kuris padėtų užtikrinti, kad kitą kadenciją Europos Komisijoje dirbtų po lygiai vyrų ir moterų;

| 37. | pabrėžia, kad reikia neleisti, jog dėl dabartinės finansų ir ekonomikos krizės bei būsimų ekonominių klausimų kiltų pavojus laimėjimams lyčių lygybės srityje ir kad nuosmukis būtų naudojamas, kaip tai jau vyksta kai kuriose valstybėse narėse, kaip argumentas mažinti lyčių lygybės priemones, nes tai ilgainiui sustabdytų užimtumo rodiklių augimą, ekonominį ES augimą, sumokamų mokesčių didėjimą, gimstamumo rodiklių augimą ir moterų bei vyrų lygybės skatinimą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad reikia neleisti, jog dėl dabartinės finansų ir ekonomikos krizės bei būsimų ekonominių klausimų kiltų pavojus laimėjimams lyčių lygybės srityje ir kad nuosmukis būtų naudojamas, kaip tai jau vyksta kai kuriose valstybėse narėse, kaip argumentas mažinti lyčių lygybės priemones, nes tai ilgainiui sustabdytų užimtumo rodiklių augimą, ekonominį ES augimą, sumokamų mokesčių didėjimą, gimstamumo rodiklių augimą ir moterų bei vyrų lygybės skatinimą;

| 38. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais, imtis darbo ir gyvenimo pusiausvyros politikos peržiūros siekiant užtikrinti, kad su motinyste ir tėvyste susijusias išlaidas patirtų ne darbdaviai, bet visuomenė, nes taip būtų panaikintas diskriminacinis elgesys privačiose įmonėse ir prisidedama prie demografijos ateities; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais, imtis darbo ir gyvenimo pusiausvyros politikos peržiūros siekiant užtikrinti, kad su motinyste ir tėvyste susijusias išlaidas patirtų ne darbdaviai, bet visuomenė, nes taip būtų panaikintas diskriminacinis elgesys privačiose įmonėse ir prisidedama prie demografijos ateities;

| 39. | primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad būtina parengti palankias moterims ir vyrams naudingas priemones, ypač siekiant palengvinti jų grįžimą į darbą po šeimai skirto laikotarpio (vaikų ugdymas ir (arba) rūpinimasis sergančiais ar neįgaliais tėvais), skatinant (re)integravimo į darbo rinką politiką, kad jie galėtų vėl tapti finansiškai nepriklausomi; |
| --- | --- |

39.

primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad būtina parengti palankias moterims ir vyrams naudingas priemones, ypač siekiant palengvinti jų grįžimą į darbą po šeimai skirto laikotarpio (vaikų ugdymas ir (arba) rūpinimasis sergančiais ar neįgaliais tėvais), skatinant (re)integravimo į darbo rinką politiką, kad jie galėtų vėl tapti finansiškai nepriklausomi;

| 40. | ragina Komisiją tęsti iniciatyvas, skirtas pripažinti šešėlinę ekonomiką ir įvertinti „gyvenimo ekonomiką“ laikantis su lytimi susijusio požiūrio, atitinkančio Komisijos projekto, pavadinto „Toliau nei BVP“, nuostatas; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją tęsti iniciatyvas, skirtas pripažinti šešėlinę ekonomiką ir įvertinti „gyvenimo ekonomiką“ laikantis su lytimi susijusio požiūrio, atitinkančio Komisijos projekto, pavadinto „Toliau nei BVP“, nuostatas;

| 41. | ragina valstybes nares mokėti tinkamas socialines išmokas moterims ir vyrams, kurie rūpinasi pagyvenusiais, ligotais ar neįgaliais giminaičiais, taip pat pagyvenusioms moterims, kurios gauna labai mažą pensiją; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares mokėti tinkamas socialines išmokas moterims ir vyrams, kurie rūpinasi pagyvenusiais, ligotais ar neįgaliais giminaičiais, taip pat pagyvenusioms moterims, kurios gauna labai mažą pensiją;

Teminės sritys – tikslai

| 42. | pabrėžia, kad labai svarbu tęsti ES pirmininkavusios Švedijos atliktą Pekino veiksmų programos (Pekinas +15) analizę ir ja remiantis ne tik parengti tinkamus rodiklius, bet taip pat nustatyti tikslus ir patvirtinti reikiamą politiką 12-oje numatytų sričių; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad labai svarbu tęsti ES pirmininkavusios Švedijos atliktą Pekino veiksmų programos (Pekinas +15) analizę ir ja remiantis ne tik parengti tinkamus rodiklius, bet taip pat nustatyti tikslus ir patvirtinti reikiamą politiką 12-oje numatytų sričių;

| 43. | ragina Komisiją paskelbti pasekmių poveikio vertinimo tyrimą, įskaitant lyčių aspekto įtraukimo pasekmes biudžetui, atsižvelgiant į jo tinkamumą, veiksmingumą, trukmę ir naudingumą ekonominio veiksmingumo ir pridėtinės vertės aspektu, t. y. taikant tokią pat praktiką kaip ir visų kitų Europos politikos sričių vertinimo atveju; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją paskelbti pasekmių poveikio vertinimo tyrimą, įskaitant lyčių aspekto įtraukimo pasekmes biudžetui, atsižvelgiant į jo tinkamumą, veiksmingumą, trukmę ir naudingumą ekonominio veiksmingumo ir pridėtinės vertės aspektu, t. y. taikant tokią pat praktiką kaip ir visų kitų Europos politikos sričių vertinimo atveju;

| 44. | pažymi, kad reikia pagerinti moterų organizacijų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo tvarką, kad visi kartu dalyvautų lygybės aspekto integravimo procese; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad reikia pagerinti moterų organizacijų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo tvarką, kad visi kartu dalyvautų lygybės aspekto integravimo procese;

| 45. | mano, kad reikia teikti pirmenybę kovai su skurdu ir peržiūrėti makroekonomikos, monetarinę, socialinę ir darbo politiką, kuri nulemia skurdą, siekiant užtikrinti moterims ekonominį ir socialinį teisingumą persvarstant metodus, kurie naudojami apibrėžti skurdo lygį, parengti strategijas, kuriomis būtų propaguojamas teisingas pajamų pasidalijimas, užtikrinamos minimalios pajamos, orumo nežeidžiantys atlyginimai ir pensijos, sukuriama pakankamai su teisėmis suderinamų aukštos kokybės darbo vietų moterims, sudaromos galimybės moterims ir mergaitėms gauti kokybiškų viešųjų paslaugų, pagerinama socialinė apsauga ir rūpybos paslaugos, pvz., lopšeliai, darželiai, dienos centrai, bendruomenės laisvalaikio centrai, pagalbos šeimoms tarnybos ir integraciniai centrai, ir užtikrinamas jų prieinamumas visoms moterims, vyrams, vaikams ir pagyvenusiems asmenims, ypatingą dėmesį skiriant pagalbos pagyvenusioms moterims, kurios gyvena vienos, teikimui; |
| --- | --- |

45.

mano, kad reikia teikti pirmenybę kovai su skurdu ir peržiūrėti makroekonomikos, monetarinę, socialinę ir darbo politiką, kuri nulemia skurdą, siekiant užtikrinti moterims ekonominį ir socialinį teisingumą persvarstant metodus, kurie naudojami apibrėžti skurdo lygį, parengti strategijas, kuriomis būtų propaguojamas teisingas pajamų pasidalijimas, užtikrinamos minimalios pajamos, orumo nežeidžiantys atlyginimai ir pensijos, sukuriama pakankamai su teisėmis suderinamų aukštos kokybės darbo vietų moterims, sudaromos galimybės moterims ir mergaitėms gauti kokybiškų viešųjų paslaugų, pagerinama socialinė apsauga ir rūpybos paslaugos, pvz., lopšeliai, darželiai, dienos centrai, bendruomenės laisvalaikio centrai, pagalbos šeimoms tarnybos ir integraciniai centrai, ir užtikrinamas jų prieinamumas visoms moterims, vyrams, vaikams ir pagyvenusiems asmenims, ypatingą dėmesį skiriant pagalbos pagyvenusioms moterims, kurios gyvena vienos, teikimui;

| 46. | pabrėžia, kad neturtingiausios moterys turėtų būti pagrindiniai partneriai formuojant, įgyvendinant ir vertinant lygių galimybių politiką; taigi ragina Europos Sąjungą apskritai į šį aspektą kreipti ypatingą dėmesį planuojant ir įgyvendinant Europos kovos su skurdu metų ir Europos savanoriškos veiklos metų programas bei 2020 m. Europos strategiją; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad neturtingiausios moterys turėtų būti pagrindiniai partneriai formuojant, įgyvendinant ir vertinant lygių galimybių politiką; taigi ragina Europos Sąjungą apskritai į šį aspektą kreipti ypatingą dėmesį planuojant ir įgyvendinant Europos kovos su skurdu metų ir Europos savanoriškos veiklos metų programas bei 2020 m. Europos strategiją;

| 47. | pabrėžia teigiamą vyrų ir moterų lygybės poveikį ekonomikos augimui; šiuo aspektu nurodo, kad remiantis kai kuriais tyrimais numatoma, jog jei moterų užimtumo, ne visos darbo dienos darbo ir našumo lygis būtų toks pats kaip vyrų, BVP padidėtų 30 proc.; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia teigiamą vyrų ir moterų lygybės poveikį ekonomikos augimui; šiuo aspektu nurodo, kad remiantis kai kuriais tyrimais numatoma, jog jei moterų užimtumo, ne visos darbo dienos darbo ir našumo lygis būtų toks pats kaip vyrų, BVP padidėtų 30 proc.;

| 48. | ragina valstybes nares analizuoti kovai su krize skirtų priemonių ir būsimų išėjimo iš krizės strategijų poveikį lyčių lygybės aspektu; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares analizuoti kovai su krize skirtų priemonių ir būsimų išėjimo iš krizės strategijų poveikį lyčių lygybės aspektu;

| 49. | ragina Komisiją visose rezoliucijos taikymo srityse panaikinti skirtumus ir užtikrinti tokio pat lygmens teisinę apsaugą nuo diskriminavimo dėl lyties ir diskriminavimo dėl rasės atveju, taip pat pagerinti teisinę apsaugą ir prieigą prie teisinių gynybos priemonių nukentėjusiesiems nuo daugeriopos diskriminacijos; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją visose rezoliucijos taikymo srityse panaikinti skirtumus ir užtikrinti tokio pat lygmens teisinę apsaugą nuo diskriminavimo dėl lyties ir diskriminavimo dėl rasės atveju, taip pat pagerinti teisinę apsaugą ir prieigą prie teisinių gynybos priemonių nukentėjusiesiems nuo daugeriopos diskriminacijos;

| 50. | mano, kad reikia skubiai pradėti kovą su diskriminacija atlyginimų srityje ir peržiūrėti šiuo metu galiojančią direktyvą, parengti sektorių planus, kuriuose būtų numatyti etapai ir tiksliai apibrėžti tikslai, pvz., iki 2020 m. sumažinti atlyginimų skirtumus iki 0–5 proc., siekiant panaikinti tiesioginę ir netiesioginę diskriminaciją arba paskatinti kolektyvines derybas ir parengti patarėjų lyčių lygybės klausimais, atkreipiant dėmesį į moterims ir vyrams tenkančią nevienodą neapmokamo darbo dalį, bei nustatyti lyčių lygybės įgyvendinimo planus įmonėms ir kitoms darbo vietoms; mano, kad skaidrumas nustatant darbo užmokestį turėtų būti standartinė praktika siekiant sustiprinti dirbančių moterų derybų pozicijas; |
| --- | --- |

50.

mano, kad reikia skubiai pradėti kovą su diskriminacija atlyginimų srityje ir peržiūrėti šiuo metu galiojančią direktyvą, parengti sektorių planus, kuriuose būtų numatyti etapai ir tiksliai apibrėžti tikslai, pvz., iki 2020 m. sumažinti atlyginimų skirtumus iki 0–5 proc., siekiant panaikinti tiesioginę ir netiesioginę diskriminaciją arba paskatinti kolektyvines derybas ir parengti patarėjų lyčių lygybės klausimais, atkreipiant dėmesį į moterims ir vyrams tenkančią nevienodą neapmokamo darbo dalį, bei nustatyti lyčių lygybės įgyvendinimo planus įmonėms ir kitoms darbo vietoms; mano, kad skaidrumas nustatant darbo užmokestį turėtų būti standartinė praktika siekiant sustiprinti dirbančių moterų derybų pozicijas;

| 51. | palankiai vertina tai, kad moterų užimtumo lygis ES iki 2010 m. beveik pasiekė planuotą (60 proc.) tikslą, tačiau dabar tvirtai siekia, kad būtų nustatytas dar ambicingesnis tikslas – 75 proc. užimtumas iki 2020 m.; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina tai, kad moterų užimtumo lygis ES iki 2010 m. beveik pasiekė planuotą (60 proc.) tikslą, tačiau dabar tvirtai siekia, kad būtų nustatytas dar ambicingesnis tikslas – 75 proc. užimtumas iki 2020 m.;

| 52. | reikalauja, kad Taryba, Komisija ir ES valstybės narės imtųsi konkrečių priemonių siekdamos pagerinti ypač pažeidžiamų grupių padėtį, pvz., suteikti nepriklausomą statusą moterims migrantėms, susiduriančioms su smurtu šeimoje, asmeniškai skirti pensijas ar kitas socialines išmokas moterims, kurios neturi darbo stažo arba jo turi labai mažai, ir rengti informacines kampanijas siekiant skleisti žinias apie transseksualų diskriminaciją ir pagerinti jų prieigą prie teisinių priemonių; |
| --- | --- |

52.

reikalauja, kad Taryba, Komisija ir ES valstybės narės imtųsi konkrečių priemonių siekdamos pagerinti ypač pažeidžiamų grupių padėtį, pvz., suteikti nepriklausomą statusą moterims migrantėms, susiduriančioms su smurtu šeimoje, asmeniškai skirti pensijas ar kitas socialines išmokas moterims, kurios neturi darbo stažo arba jo turi labai mažai, ir rengti informacines kampanijas siekiant skleisti žinias apie transseksualų diskriminaciją ir pagerinti jų prieigą prie teisinių priemonių;

| 53. | pabrėžia derybų ir kolektyvinių derybų svarbą kovojant su moterų diskriminacija, ypač klausimais, susijusiais su užimtumu, atlyginimais, darbo sąlygomis, karjeros galimybėmis ir mokymu; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia derybų ir kolektyvinių derybų svarbą kovojant su moterų diskriminacija, ypač klausimais, susijusiais su užimtumu, atlyginimais, darbo sąlygomis, karjeros galimybėmis ir mokymu;

| 54. | ragina valstybines ir privačias įstaigas įtraukti šiuos lyčių lygybės įgyvendinimo planus į savo vidaus taisykles, kartu pateikiant detalius trumpalaikius, vidutinės trukmės ir ilgalaikius tikslus, bei kasmet atlikti šių planų įgyvendinimo analizę; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybines ir privačias įstaigas įtraukti šiuos lyčių lygybės įgyvendinimo planus į savo vidaus taisykles, kartu pateikiant detalius trumpalaikius, vidutinės trukmės ir ilgalaikius tikslus, bei kasmet atlikti šių planų įgyvendinimo analizę;

| 55. | apgailestauja dėl to, kad per mažai moterų dalyvauja priimant su verslu ir su demokratija susijusius sprendimus ir primygtinai reikalauja, kad būtų imamasi ambicingesnių priemonių siekiant padidinti moterų skaičių kompanijų direktorių valdybose, taip pat vietos, regionų, nacionalinėse ir Europos viešosiose institucijose; |
| --- | --- |

55.

apgailestauja dėl to, kad per mažai moterų dalyvauja priimant su verslu ir su demokratija susijusius sprendimus ir primygtinai reikalauja, kad būtų imamasi ambicingesnių priemonių siekiant padidinti moterų skaičių kompanijų direktorių valdybose, taip pat vietos, regionų, nacionalinėse ir Europos viešosiose institucijose;

| 56. | ragina imtis daugiau veiksmų, ugdyti sąmoningumą ir gerinti priežiūrą darbo vietose, siekiant užtikrinti geresnes moterų darbo sąlygas, atsižvelgiant į darbo laiką, teises į motinystės ir vaiko priežiūros atostogas, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, ir skatinti plačiau taikyti motinystės, įteisinti tėvystės ir vaiko priežiūros atostogas, įteisinti apmokamas tėvystės atostogas, įteisinti apmokamas šeimos atostogas, inter alia, skirtas priklausomiems giminaičiams prižiūrėti, ir kovos su lyčių stereotipais dėl darbo ir priežiūros pasidalijimo priemones, taip pat teisių gynimo priemones tuo atveju, jei nebūtų atsižvelgiama į minėtąsias teises; |
| --- | --- |

56.

ragina imtis daugiau veiksmų, ugdyti sąmoningumą ir gerinti priežiūrą darbo vietose, siekiant užtikrinti geresnes moterų darbo sąlygas, atsižvelgiant į darbo laiką, teises į motinystės ir vaiko priežiūros atostogas, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, ir skatinti plačiau taikyti motinystės, įteisinti tėvystės ir vaiko priežiūros atostogas, įteisinti apmokamas tėvystės atostogas, įteisinti apmokamas šeimos atostogas, inter alia, skirtas priklausomiems giminaičiams prižiūrėti, ir kovos su lyčių stereotipais dėl darbo ir priežiūros pasidalijimo priemones, taip pat teisių gynimo priemones tuo atveju, jei nebūtų atsižvelgiama į minėtąsias teises;

| 57. | šiuo aspektu pabrėžia, kad būtina įvertinti, pripažinti ir atlyginti bendrą socialinės atsakomybės praktiką, kuri grindžiama tuo, kad absoliučiai visais aspektais būtų užtikrinama lyčių lygybė; taip pat pabrėžia, kad to turėtų būti siekiama priimant lanksčius organizacinius modelius, kurių pagrindas – rezultatas, o ne fizinis buvimas darbe, taip pat suteikiant vienodas profesinės kvalifikacijos kėlimo, karjeros ir darbo užmokesčio padidinimo galimybes visiems darbuotojams, ar tai būtų vyrai, ar moterys, pagal jų gebėjimus ir įgūdžius, atsižvelgiant į jų socialinius poreikius, susijusius su vaikų ir artimųjų priežiūra, suteikiant galimybę pasinaudoti šeimoms naudingomis paslaugomis ir tinkamai organizuojant darbą; |
| --- | --- |

57.

šiuo aspektu pabrėžia, kad būtina įvertinti, pripažinti ir atlyginti bendrą socialinės atsakomybės praktiką, kuri grindžiama tuo, kad absoliučiai visais aspektais būtų užtikrinama lyčių lygybė; taip pat pabrėžia, kad to turėtų būti siekiama priimant lanksčius organizacinius modelius, kurių pagrindas – rezultatas, o ne fizinis buvimas darbe, taip pat suteikiant vienodas profesinės kvalifikacijos kėlimo, karjeros ir darbo užmokesčio padidinimo galimybes visiems darbuotojams, ar tai būtų vyrai, ar moterys, pagal jų gebėjimus ir įgūdžius, atsižvelgiant į jų socialinius poreikius, susijusius su vaikų ir artimųjų priežiūra, suteikiant galimybę pasinaudoti šeimoms naudingomis paslaugomis ir tinkamai organizuojant darbą;

| 58. | ypač pabrėžia būtinybę derinti asmeninį ir šeimos gyvenimą su darbu, praktines priemones taikant vienodai vyrams ir moterims, kad būtų skatinamas darbų pasidalijimas lygiomis dalimis, ir atsižvelgiant į tai, kad iki šiol vyrai buvo mažiau linkę pasinaudoti tėvystės atostogomis arba paskatomis; |
| --- | --- |

58.

ypač pabrėžia būtinybę derinti asmeninį ir šeimos gyvenimą su darbu, praktines priemones taikant vienodai vyrams ir moterims, kad būtų skatinamas darbų pasidalijimas lygiomis dalimis, ir atsižvelgiant į tai, kad iki šiol vyrai buvo mažiau linkę pasinaudoti tėvystės atostogomis arba paskatomis;

| 59. | pabrėžia būtinybę įmonių lygmeniu skatinti pozityvių veiksmų programų ir žmogiškųjų išteklių politikos rengimą ir įgyvendinimą turint tikslą skatinti lyčių lygybę, ypač išskiriant sąmoningumo ugdymą ir mokymus, kurių tikslas – organizacijose ir verslo įmonėse skatinti, perduoti ir taikyti gerąją patirtį; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia būtinybę įmonių lygmeniu skatinti pozityvių veiksmų programų ir žmogiškųjų išteklių politikos rengimą ir įgyvendinimą turint tikslą skatinti lyčių lygybę, ypač išskiriant sąmoningumo ugdymą ir mokymus, kurių tikslas – organizacijose ir verslo įmonėse skatinti, perduoti ir taikyti gerąją patirtį;

| 60. | mano, kad reikėtų skirti daugiau pastangų vystyti metodikai, kuri būtų skirta išanalizuoti veiksmams, kuriuos taikant būtų užtikrinamos moterų teisės į vienodą užmokestį, iki galo išnaudojamas darbuotojų profesinis potencialas ir kartu užimtumui būtų suteikiama daugiau svarbos struktūriniu aspektu siekiant padidinti įmonių produktyvumą, konkurencingumą ir kokybę ir pagerinti dirbančių vyrų ir moterų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

60.

mano, kad reikėtų skirti daugiau pastangų vystyti metodikai, kuri būtų skirta išanalizuoti veiksmams, kuriuos taikant būtų užtikrinamos moterų teisės į vienodą užmokestį, iki galo išnaudojamas darbuotojų profesinis potencialas ir kartu užimtumui būtų suteikiama daugiau svarbos struktūriniu aspektu siekiant padidinti įmonių produktyvumą, konkurencingumą ir kokybę ir pagerinti dirbančių vyrų ir moterų gyvenimo sąlygas;

| 61. | ypač pabrėžia, kad reikia pagerinti vaikų ir priklausomų asmenų priežiūros paslaugų prieinamumą, kokybę ir galimybes jomis pasinaudoti, taip pat užtikrinti, kad šias paslaugas teikiančių įstaigų darbo laikas būtų suderintas su moterų ir vyrų, kurie rūpinasi vaikais ar priklausomais asmenimis ir dirba visą darbo dieną, darbo laiku; |
| --- | --- |

61.

ypač pabrėžia, kad reikia pagerinti vaikų ir priklausomų asmenų priežiūros paslaugų prieinamumą, kokybę ir galimybes jomis pasinaudoti, taip pat užtikrinti, kad šias paslaugas teikiančių įstaigų darbo laikas būtų suderintas su moterų ir vyrų, kurie rūpinasi vaikais ar priklausomais asmenimis ir dirba visą darbo dieną, darbo laiku;

| 62. | pažymi, kad vaikų ir išlaikomų asmenų priežiūros paslaugos yra potencialiai svarbus darbo vietų šaltinis, kuriuo galėtų pasinaudoti vyresnio amžiaus moterys, kurių užimtumo lygis šiuo metu yra vienas žemiausių; |
| --- | --- |

62.

pažymi, kad vaikų ir išlaikomų asmenų priežiūros paslaugos yra potencialiai svarbus darbo vietų šaltinis, kuriuo galėtų pasinaudoti vyresnio amžiaus moterys, kurių užimtumo lygis šiuo metu yra vienas žemiausių;

| 63. | mano, kad bent 50 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus būtina užtikrinti priežiūros paslaugas už prieinamą kainą, o švietimo paslaugos turėtų būti prieinamos visiems vaikams nuo trejų metų iki mokyklinio amžiaus; |
| --- | --- |

63.

mano, kad bent 50 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus būtina užtikrinti priežiūros paslaugas už prieinamą kainą, o švietimo paslaugos turėtų būti prieinamos visiems vaikams nuo trejų metų iki mokyklinio amžiaus;

| 64. | mano, kad reikia vykdyti politiką ir priemones, skirtas smurtui prieš moteris visose srityse panaikinti, ir propaguoti moterų teises, kovoti su lyčių stereotipais ir bet kokia diskriminacija visuomenėje ir šeimoje, įskaitant švietimą, profesinį mokymą, žiniasklaidą ir politinį gyvenimą; pabrėžia, kad reikia formuoti konkrečią politiką, kurią taikant būtų skatinama lyčių lygybė, moterims suteikiama daugiau teisių, o asmenys gautų geresnį išsilavinimą, taip pat rengti informuotumo didinimo kampanijas ir skatinti diegti visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijas bei konkrečias moterims skirtas priemones; |
| --- | --- |

64.

mano, kad reikia vykdyti politiką ir priemones, skirtas smurtui prieš moteris visose srityse panaikinti, ir propaguoti moterų teises, kovoti su lyčių stereotipais ir bet kokia diskriminacija visuomenėje ir šeimoje, įskaitant švietimą, profesinį mokymą, žiniasklaidą ir politinį gyvenimą; pabrėžia, kad reikia formuoti konkrečią politiką, kurią taikant būtų skatinama lyčių lygybė, moterims suteikiama daugiau teisių, o asmenys gautų geresnį išsilavinimą, taip pat rengti informuotumo didinimo kampanijas ir skatinti diegti visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijas bei konkrečias moterims skirtas priemones;

| 65. | pritaria Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos pateiktoms išvadoms dėl smurto prieš moteris panaikinimo ir pabrėžia Europos Komisijos įsipareigojimo vykdyti aktyvesnę kovos su smurtu prieš moteris politiką svarbą; ragina Europos Komisiją pradėti konsultacijas dėl kovos su smurtu prieš moteris direktyvos, kurioje būtų pateikti pasiūlymai, be kitų klausimų, kokių veiksmų privalo imtis valstybės narės, kovodamos su smurtu prieš moteris; |
| --- | --- |

65.

pritaria Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos pateiktoms išvadoms dėl smurto prieš moteris panaikinimo ir pabrėžia Europos Komisijos įsipareigojimo vykdyti aktyvesnę kovos su smurtu prieš moteris politiką svarbą; ragina Europos Komisiją pradėti konsultacijas dėl kovos su smurtu prieš moteris direktyvos, kurioje būtų pateikti pasiūlymai, be kitų klausimų, kokių veiksmų privalo imtis valstybės narės, kovodamos su smurtu prieš moteris;

| 66. | pabrėžia, kad visose ES valstybėse svarbu atlikti plataus masto apklausą ir, naudojant bendrą metodiką, nustatyti realų problemos mastą; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos smurto dėl lyties kontrolės centras rengiasi šioje srityje atlikti svarbų darbą ir pateikti aukštos kokybės statistinius duomenis, kuriais remiantis būtų galima priimti politinius sprendimus, būtinus kovojant su šiuo visuomenės skauduliu; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad visose ES valstybėse svarbu atlikti plataus masto apklausą ir, naudojant bendrą metodiką, nustatyti realų problemos mastą; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos smurto dėl lyties kontrolės centras rengiasi šioje srityje atlikti svarbų darbą ir pateikti aukštos kokybės statistinius duomenis, kuriais remiantis būtų galima priimti politinius sprendimus, būtinus kovojant su šiuo visuomenės skauduliu;

| 67. | mano, kad būtina sutelkti reikiamą dėmesį į moterų, dirbančių kartu su sutuoktiniu žemės ūkio, amatų, prekybos, žuvininkystės ir smulkaus šeimos verslo sektoriuose, padėtį, nes šiuose sektoriuose moterys daug labiau pažeidžiamos nei vyrai, ir siekti priimti naujas priemones, kuriomis būtų apsaugoma motinystė, panaikinama netiesioginė diskriminacija, užtikrinama apsauga ir socialinė apsauga, taip pat kitos moterų teisės, įskaitant individualų verslą turinčias moteris; todėl pabrėžia, kad svarbu apibrėžti juridinę bendros nuosavybės sąvoką turint tikslą užtikrinti, kad būtų visiškai pripažįstamos moterų teisės žemės ūkio sektoriuje, kad jos gautų tinkamą socialinę apsaugą ir kad jų darbas būtų pripažįstamas; |
| --- | --- |

67.

mano, kad būtina sutelkti reikiamą dėmesį į moterų, dirbančių kartu su sutuoktiniu žemės ūkio, amatų, prekybos, žuvininkystės ir smulkaus šeimos verslo sektoriuose, padėtį, nes šiuose sektoriuose moterys daug labiau pažeidžiamos nei vyrai, ir siekti priimti naujas priemones, kuriomis būtų apsaugoma motinystė, panaikinama netiesioginė diskriminacija, užtikrinama apsauga ir socialinė apsauga, taip pat kitos moterų teisės, įskaitant individualų verslą turinčias moteris; todėl pabrėžia, kad svarbu apibrėžti juridinę bendros nuosavybės sąvoką turint tikslą užtikrinti, kad būtų visiškai pripažįstamos moterų teisės žemės ūkio sektoriuje, kad jos gautų tinkamą socialinę apsaugą ir kad jų darbas būtų pripažįstamas;

| 68. | pabrėžia, kad svarbu kovoti su stereotipais visose srityse ir visuose gyvenimo etapuose, nes tai viena iš labiausiai įsišaknijusių vyrų ir moterų nelygybės priežasčių, daranti įtaką jų pasirinkimui švietimo, mokymo ir užimtumo srityse, pareigų pasiskirstymui namuose ir šeimoje, dalyvavimui visuomeniniame gyvenime ir dalyvavimui bei atstovavimui sprendimų priėmimo struktūrose ir jų pasirinkimui darbo rinkoje; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad svarbu kovoti su stereotipais visose srityse ir visuose gyvenimo etapuose, nes tai viena iš labiausiai įsišaknijusių vyrų ir moterų nelygybės priežasčių, daranti įtaką jų pasirinkimui švietimo, mokymo ir užimtumo srityse, pareigų pasiskirstymui namuose ir šeimoje, dalyvavimui visuomeniniame gyvenime ir dalyvavimui bei atstovavimui sprendimų priėmimo struktūrose ir jų pasirinkimui darbo rinkoje;

| 69. | ragina Europos institucijas ir valstybes nares skirti didesnį dėmesį kovai su daugeriopa diskriminacija, skurdu ir socialine atskirtimi bei skirtumų sveikatos sektoriuje šalinimui; |
| --- | --- |

69.

ragina Europos institucijas ir valstybes nares skirti didesnį dėmesį kovai su daugeriopa diskriminacija, skurdu ir socialine atskirtimi bei skirtumų sveikatos sektoriuje šalinimui;

| 70. | mano, kad būtina persvarstyti mokesčių ir socialines sistemas siekiant individualizuoti teises, užtikrinti lygias teises į pensiją ir pašalinti visas paskatas, neigiamai veikiančias moterų užimtumą ir dalyvavimą socialinėje veikloje, kaip antai bendras apmokestinimas ar priklausomų asmenų priežiūros subsidijų susiejimas su darbo rinkoje nedalyvaujančiomis moterimis; |
| --- | --- |

70.

mano, kad būtina persvarstyti mokesčių ir socialines sistemas siekiant individualizuoti teises, užtikrinti lygias teises į pensiją ir pašalinti visas paskatas, neigiamai veikiančias moterų užimtumą ir dalyvavimą socialinėje veikloje, kaip antai bendras apmokestinimas ar priklausomų asmenų priežiūros subsidijų susiejimas su darbo rinkoje nedalyvaujančiomis moterimis;

| 71. | primena 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją ir pabrėžia, kaip svarbu, kad moterys pačios apsispręstų, kaip naudotis joms suteiktomis lytinėmis ir reprodukcijos teisėmis; |
| --- | --- |

71.

primena 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją ir pabrėžia, kaip svarbu, kad moterys pačios apsispręstų, kaip naudotis joms suteiktomis lytinėmis ir reprodukcijos teisėmis;

| 72. | ypač pabrėžia, kad prevencinės priemonės labai svarbios siekiant užtikrinti lytinę ir reprodukcinę moterų sveikatą; |
| --- | --- |

72.

ypač pabrėžia, kad prevencinės priemonės labai svarbios siekiant užtikrinti lytinę ir reprodukcinę moterų sveikatą;

| 73. | pabrėžia poreikį lyties pakeitimo procedūras padaryti prieinamas lytį norintiems pakeisti asmenims ir užtikrinti, kad jos būtų kompensuojamos pagal viešąsias sveikatos draudimo sistemas; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia poreikį lyties pakeitimo procedūras padaryti prieinamas lytį norintiems pakeisti asmenims ir užtikrinti, kad jos būtų kompensuojamos pagal viešąsias sveikatos draudimo sistemas;

| 74. | pabrėžia būtinybę skirti ypatingą dėmesį etninėms mažumoms priklausančių moterų padėčiai, įskaitant moteris migrantes, ir taikyti tinkamas priemones teikiant šioms moterims pagalbą lyčių lygybės aspektu; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia būtinybę skirti ypatingą dėmesį etninėms mažumoms priklausančių moterų padėčiai, įskaitant moteris migrantes, ir taikyti tinkamas priemones teikiant šioms moterims pagalbą lyčių lygybės aspektu;

| 75. | primygtinai reikalauja, kad rengdama būsimosios Europos moterų teisių chartijos projektą Komisija konsultuotųsi su Parlamentu ir jo Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu; |
| --- | --- |

75.

primygtinai reikalauja, kad rengdama būsimosios Europos moterų teisių chartijos projektą Komisija konsultuotųsi su Parlamentu ir jo Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu;

| 76. | mano, kad reikėtų ypatingą dėmesį skirti vystymuisi, taikai ir solidarumui su moterimis, visų pirma su moterimis, kurios yra neteisybės, diskriminacijos, bado, skurdo, prekybos žmonėmis ir bet kokios formos smurto aukos, visame pasaulyje; mano, kad sprendžiant su politika susijusius klausimus, kurie turi tiesioginį arba netiesioginį poveikį lyčių lygybei, ir kartu nuolat konsultuojantis su moterų organizacijomis, pilietine visuomene ir bendradarbiaujant su nevyriausybinėmis organizacijomis, garantuojamas platesnis socialinis konsensusas; |
| --- | --- |

76.

mano, kad reikėtų ypatingą dėmesį skirti vystymuisi, taikai ir solidarumui su moterimis, visų pirma su moterimis, kurios yra neteisybės, diskriminacijos, bado, skurdo, prekybos žmonėmis ir bet kokios formos smurto aukos, visame pasaulyje; mano, kad sprendžiant su politika susijusius klausimus, kurie turi tiesioginį arba netiesioginį poveikį lyčių lygybei, ir kartu nuolat konsultuojantis su moterų organizacijomis, pilietine visuomene ir bendradarbiaujant su nevyriausybinėmis organizacijomis, garantuojamas platesnis socialinis konsensusas;

| 77. | primygtinai reikalauja, kad į Europos Sąjungos išorės ir vystomojo bendradarbiavimo politiką būtų įtrauktas lyčių aspektas ir kova su smurtu dėl lyties; |
| --- | --- |

77.

primygtinai reikalauja, kad į Europos Sąjungos išorės ir vystomojo bendradarbiavimo politiką būtų įtrauktas lyčių aspektas ir kova su smurtu dėl lyties;

| 78. | pabrėžia, kad nauja ES lyčių lygybės strategija ir papildomi instituciniai mechanizmai turi glaudžiai sietis su pasauline darbotvarke dėl moterų teisių; pažymi, kad todėl reikėtų bendradarbiauti su naująja JT lyčių lygybės institucija ir ją remti, nes ši institucija turėtų sujungti politiką ir operatyvinius veiksmus; taip pat ragina ES užtikrinti, kad siekiant, jog naujoji institucija nuveiktų ką nors konkretaus, jai būtų teikiamas pakankamai didelis finansavimas ir žmogiškieji ištekliai ir jai vadovautų JT generalinio sekretoriaus pavaduotojas, atsakingas už lyčių lygybę; |
| --- | --- |

78.

pabrėžia, kad nauja ES lyčių lygybės strategija ir papildomi instituciniai mechanizmai turi glaudžiai sietis su pasauline darbotvarke dėl moterų teisių; pažymi, kad todėl reikėtų bendradarbiauti su naująja JT lyčių lygybės institucija ir ją remti, nes ši institucija turėtų sujungti politiką ir operatyvinius veiksmus; taip pat ragina ES užtikrinti, kad siekiant, jog naujoji institucija nuveiktų ką nors konkretaus, jai būtų teikiamas pakankamai didelis finansavimas ir žmogiškieji ištekliai ir jai vadovautų JT generalinio sekretoriaus pavaduotojas, atsakingas už lyčių lygybę;

| 79. | be to, naujoji ES lyčių lygybės strategija ir papildomi instituciniai mechanizmai turėtų aiškiai apimti lytinės tapatybės aspektus ir pagal ją turėtų būti kreipiamas dėmesys į kovą su diskriminacija dėl lyties pakeitimo; |
| --- | --- |

79.

be to, naujoji ES lyčių lygybės strategija ir papildomi instituciniai mechanizmai turėtų aiškiai apimti lytinės tapatybės aspektus ir pagal ją turėtų būti kreipiamas dėmesys į kovą su diskriminacija dėl lyties pakeitimo;

| 80. | ragina atsižvelgti į neseniai priimtas Europos Parlamento 2010 m. vasario 10 d. rezoliucijas dėl prekybos žmonėmis prevencijos ir moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

80.

ragina atsižvelgti į neseniai priimtas Europos Parlamento 2010 m. vasario 10 d. rezoliucijas dėl prekybos žmonėmis prevencijos ir moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje;

*

* *

| 81. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

81.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL C 59, 2001 2 23, p. 258.

(2)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 247.

(3)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(4)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 75.

(5)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 118.

(6)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 56.

(7)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 73.

(8)  OL C 66 E, 2009 3 20, p. 57.

(9)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 35.

(10)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 21.

(11)  OL C 77, 1994 3 14, p. 43.

(12)  OL C 233 E, 2006 9 28, p. 130.

(13)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 31.

(14)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(15)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0098.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0018.

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0021.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/99 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/99

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisDėl sporto, ypač dėl žaidėjų agentų

P7_TA(2010)0233

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sporto žaidėjų agentų

2011/C 236 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl profesionalaus futbolo ateities Europoje (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos Baltosios knygos dėl sporto (2),

atsižvelgdamas į Baltąją knygą dėl sporto (COM(2007)0391),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų pirmosios instancijos teismo 2005 m. sausio 26 d. sprendimą (3),

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. klausimą Komisijai dėl sporto, ir ypač dėl žaidėjų agentų (O-0032/2010 – B7–0308/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| 1. | primena, kad Parlamentas savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliucijoje dėl profesionalaus futbolo ateities Europoje ragina Komisiją remti futbolo valdymo organų pastangas reguliuoti žaidėjų agentų veiklą, jeigu reikia, pateikiant pasiūlymą dėl direktyvos dėl tokių agentų; |
| --- | --- |

1.

primena, kad Parlamentas savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliucijoje dėl profesionalaus futbolo ateities Europoje ragina Komisiją remti futbolo valdymo organų pastangas reguliuoti žaidėjų agentų veiklą, jeigu reikia, pateikiant pasiūlymą dėl direktyvos dėl tokių agentų;

| 2. | džiaugiasi „Sportininkų agentų Europos Sąjungoje tyrimu“, kurį užsakė Europos Komisija ir kurio rezultatai jau yra prieinami; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi „Sportininkų agentų Europos Sąjungoje tyrimu“, kurį užsakė Europos Komisija ir kurio rezultatai jau yra prieinami;

| 3. | yra itin susirūpinęs dėl tyrimo išvadų, kuriose kalbama apie nusikalstamą veiklą sporto renginių metu, kai sportas buvo paveiktas organizuoto nusikalstamumo susijusio su žaidėjų agentų; mano, kad tokia raida kenkia sporto įvaizdžiui, sąžiningumui ir galiausiai jo vaidmeniui visuomenėje; |
| --- | --- |

3.

yra itin susirūpinęs dėl tyrimo išvadų, kuriose kalbama apie nusikalstamą veiklą sporto renginių metu, kai sportas buvo paveiktas organizuoto nusikalstamumo susijusio su žaidėjų agentų; mano, kad tokia raida kenkia sporto įvaizdžiui, sąžiningumui ir galiausiai jo vaidmeniui visuomenėje;

| 4. | atkreipia dėmesį į tyrimo duomenis, kad sportininkų agentai vaidina svarbiausią vaidmenį, kai kalbama apie finansinius srautus, kurie dažnai yra neskaidrūs ir skatina juos imtis neteisėtų veiklų; palankiai vertina kai kurių klubų ir valdymo organų iniciatyvas didinti finansinių sandorių skaidrumą; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tyrimo duomenis, kad sportininkų agentai vaidina svarbiausią vaidmenį, kai kalbama apie finansinius srautus, kurie dažnai yra neskaidrūs ir skatina juos imtis neteisėtų veiklų; palankiai vertina kai kurių klubų ir valdymo organų iniciatyvas didinti finansinių sandorių skaidrumą;

| 5. | pastebi, kad tyrime nurodoma, jog pervedimo sistemoms, ypač komandiniame sporte, būdingas neskaidrumas, vedantis prie nelegalių veiklų, kuriose dalyvauja agentai, klubai ir žaidėjai; |
| --- | --- |

5.

pastebi, kad tyrime nurodoma, jog pervedimo sistemoms, ypač komandiniame sporte, būdingas neskaidrumas, vedantis prie nelegalių veiklų, kuriose dalyvauja agentai, klubai ir žaidėjai;

| 6. | pabrėžia, kad jauni žaidėjai yra ypatingai pažeidžiami ir kad jiems kyla grėsmė tapti prekybos žmonėmis aukomis; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad jauni žaidėjai yra ypatingai pažeidžiami ir kad jiems kyla grėsmė tapti prekybos žmonėmis aukomis;

| 7. | pabrėžia, kad žaidėjų agentams ir klubams tenka ypatinga atsakomybė, o ypač jaunų žaidėjų atžvilgiu, ir todėl ragina abi šalis šią atsakomybę prisiimti visų pirma švietimo ir profesinio jaunųjų žaidėjų mokymo srityje; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad žaidėjų agentams ir klubams tenka ypatinga atsakomybė, o ypač jaunų žaidėjų atžvilgiu, ir todėl ragina abi šalis šią atsakomybę prisiimti visų pirma švietimo ir profesinio jaunųjų žaidėjų mokymo srityje;

| 8. | akcentuoja tyrimo išvadą, kuria remiantis sporto federacijų patvirtintų agentų nuostatų vienas pagrindinių tikslų yra kontroliuoti patekimą į profesiją ir reglamentuoti jos veiklą, tačiau šios organizacijos turi ribotas priežiūros ir sankcijų galias, kadangi neturi jokių kontrolės ar tiesioginio poveikio priemonių prie jų neregistruotiems sportininkų agentams ir neturi teisės taikyti civilinių ar baudžiamųjų sankcijų; |
| --- | --- |

8.

akcentuoja tyrimo išvadą, kuria remiantis sporto federacijų patvirtintų agentų nuostatų vienas pagrindinių tikslų yra kontroliuoti patekimą į profesiją ir reglamentuoti jos veiklą, tačiau šios organizacijos turi ribotas priežiūros ir sankcijų galias, kadangi neturi jokių kontrolės ar tiesioginio poveikio priemonių prie jų neregistruotiems sportininkų agentams ir neturi teisės taikyti civilinių ar baudžiamųjų sankcijų;

| 9. | pritaria sporto valdymo institucijoms ir sporto srities suinteresuotoms organizacijoms, kad reikia imtis priemonių siekiant spręsti problemas susijusias su sporto ir sporto srities veikėjų sąžiningumu ir patikimumu; |
| --- | --- |

9.

pritaria sporto valdymo institucijoms ir sporto srities suinteresuotoms organizacijoms, kad reikia imtis priemonių siekiant spręsti problemas susijusias su sporto ir sporto srities veikėjų sąžiningumu ir patikimumu;

| 10. | mano, kad galiojančios FIFA licencijų išdavimo žaidėjų agentams sistemos atsisakymas nenustačius patikimos alternatyvios sistemos nebūtų tinkamas būdas spręsti problemas susijusias su futbolo žaidėjų agentais; |
| --- | --- |

10.

mano, kad galiojančios FIFA licencijų išdavimo žaidėjų agentams sistemos atsisakymas nenustačius patikimos alternatyvios sistemos nebūtų tinkamas būdas spręsti problemas susijusias su futbolo žaidėjų agentais;

| 11. | sveikina sporto valdymo institucijų pastangas siekiant didesnio finansinių srautų skaidrumo ir geresnės jų priežiūros; |
| --- | --- |

11.

sveikina sporto valdymo institucijų pastangas siekiant didesnio finansinių srautų skaidrumo ir geresnės jų priežiūros;

| 12. | prašo Tarybos sustiprinti pastangas kovojant su nusikalstama veikla susijusia su agentų veikla, įskaitant pinigų plovimą, susitarimus dėl varžybų baigties ir prekybą žmonėmis; |
| --- | --- |

12.

prašo Tarybos sustiprinti pastangas kovojant su nusikalstama veikla susijusia su agentų veikla, įskaitant pinigų plovimą, susitarimus dėl varžybų baigties ir prekybą žmonėmis;

| 13. | primena žemiau minimą sprendimą byloje T-193/02, kai Teismas nusprendė, kad žaidėjų agentų veiklos, kuri kontroliuojama kaip ekonominė veikla ir siejasi su pagrindinėmis laisvėmis, reglamentavimas iš principo patenka į valdžios institucijų kompetenciją; |
| --- | --- |

13.

primena žemiau minimą sprendimą byloje T-193/02, kai Teismas nusprendė, kad žaidėjų agentų veiklos, kuri kontroliuojama kaip ekonominė veikla ir siejasi su pagrindinėmis laisvėmis, reglamentavimas iš principo patenka į valdžios institucijų kompetenciją;

| 14. | primena, kad tame pačiame sprendime Teismas pripažino, jog tokios federacijos kaip FIFA turi teisę reglamentuoti agentų profesiją, jei jų reglamentavimo tikslas yra gerinti profesinius ir etinius agentų veiklos standartus siekiant apsaugoti žaidėjus ir jei pats reglamentavimas nėra antikonkurencinis; primena, kad profesiniu lygmeniu agentai nėra kolektyviai organizuoti ir kad jų profesija yra labai menkai reglamentuojama valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

14.

primena, kad tame pačiame sprendime Teismas pripažino, jog tokios federacijos kaip FIFA turi teisę reglamentuoti agentų profesiją, jei jų reglamentavimo tikslas yra gerinti profesinius ir etinius agentų veiklos standartus siekiant apsaugoti žaidėjus ir jei pats reglamentavimas nėra antikonkurencinis; primena, kad profesiniu lygmeniu agentai nėra kolektyviai organizuoti ir kad jų profesija yra labai menkai reglamentuojama valstybių narių lygmeniu;

| 15. | yra įsitikinęs, kad tarpvalstybinės veiklos ir įvairių nacionalinių reglamentų taikomų sportui sąlygomis kontrolės veiksmingumas ir sankcijų taikymas gali būti išspręsti tik bendromis sporto valdymo institucijų ir valdžios institucijų pastangomis; |
| --- | --- |

15.

yra įsitikinęs, kad tarpvalstybinės veiklos ir įvairių nacionalinių reglamentų taikomų sportui sąlygomis kontrolės veiksmingumas ir sankcijų taikymas gali būti išspręsti tik bendromis sporto valdymo institucijų ir valdžios institucijų pastangomis;

| 16. | pastebi, kad nors agentų veikla už sportą atsakingų organizacijų yra įvairiapusiškai reglamentuojama tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu tam tikrose disciplinose, tik kelios valstybės narės yra priėmusios konkrečius įstatymus skirtus sportininkų agentams; |
| --- | --- |

16.

pastebi, kad nors agentų veikla už sportą atsakingų organizacijų yra įvairiapusiškai reglamentuojama tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu tam tikrose disciplinose, tik kelios valstybės narės yra priėmusios konkrečius įstatymus skirtus sportininkų agentams;

| 17. | mano, kad atsižvelgiant į painiavą keliančią taisyklių, taikomų sportininkų agentų veiklai, įvairovę, reikia nuoseklaus visos ES požiūrio, siekiant išvengti spragų, atsirandančių dėl neaiškių taisyklių, ir užtikrinti tinkamą agentų veiklos stebėseną bei kontrolę; |
| --- | --- |

17.

mano, kad atsižvelgiant į painiavą keliančią taisyklių, taikomų sportininkų agentų veiklai, įvairovę, reikia nuoseklaus visos ES požiūrio, siekiant išvengti spragų, atsirandančių dėl neaiškių taisyklių, ir užtikrinti tinkamą agentų veiklos stebėseną bei kontrolę;

| 18. | dar kartą ragina imtis ES iniciatyvos dėl žaidėjų agentų veiklos, kuria būtų siekiama nustatyti:






  — | griežtus standartus ir patikrinimo kriterijus, kuriuos turėtų atitikti visi asmenys, norintys tapti žaidėjų agentais, |
| --- | --- | --- |

18.

dar kartą ragina imtis ES iniciatyvos dėl žaidėjų agentų veiklos, kuria būtų siekiama nustatyti:

—

griežtus standartus ir patikrinimo kriterijus, kuriuos turėtų atitikti visi asmenys, norintys tapti žaidėjų agentais,

| — | sandoriams su agentais taikomas skaidrumo normas, |
| --- | --- |

—

sandoriams su agentais taikomas skaidrumo normas,

| — | draudimą atlyginti žaidėjų agentus už nepilnamečių pervedimą, |
| --- | --- |

—

draudimą atlyginti žaidėjų agentus už nepilnamečių pervedimą,

| — | minimalius suderintus sutartims su agentais taikomus reikalavimus, |
| --- | --- |

—

minimalius suderintus sutartims su agentais taikomus reikalavimus,

| — | veiksmingą stebėsenos ir drausmės palaikymo sistemą, |
| --- | --- |

—

veiksmingą stebėsenos ir drausmės palaikymo sistemą,

| — | „agentų licencijavimo sistemą“ ir agentų registro visoje ES įvedimą, |
| --- | --- |

—

„agentų licencijavimo sistemą“ ir agentų registro visoje ES įvedimą,

| — | „dvigubo atstovavimo“ pabaigą, |
| --- | --- |

—

„dvigubo atstovavimo“ pabaigą,

| — | laipsnišką atlyginimą priklausomai nuo sutarties vykdymo; |
| --- | --- |

—

laipsnišką atlyginimą priklausomai nuo sutarties vykdymo;

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai.

---

(1)  OL C 27 E, 2008 1 31, p. 232.

(2)  OL C 271 E, 2009 11 12, p. 51.

(3)  Byla Laurent Piau prieš Komisiją, T-193/02, [2005], Rink. p. I-00209.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/101 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/101

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisES ir Rusijos gegužės 31 d.–birželio 1 d. aukščiausiojo lygio susitikimo išvados

P7_TA(2010)0234

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadų (2010 m. gegužės 31 d.–birželio 1 d.)

2011/C 236 E/15

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į galiojantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (1) ir 2008 m. prasidėjusias derybas dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo,

atsižvelgdamas į bendrame pareiškime, paskelbtame pasibaigus 2003 m. gegužės 31 d. Sankt Peterburge vykusiam 11-ajam ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimui, nurodytą bendrą ES ir Rusijos tikslą sukurti bendrą ekonominę erdvę, bendrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, bendrą bendradarbiavimo išorės saugumo klausimais erdvę ir bendrą mokslinių tyrimų ir švietimo, įskaitant kultūrinius aspektus, erdvę (keturios bendrosios erdvės),

atsižvelgdamas į ankstesnius savo pranešimus ir rezoliucijas dėl Rusijos ir dėl ES ir Rusijos santykių, ypač į savo 2009 m. lapkričio 12 d. rezoliuciją (2), priimtą prieš 2009 m. lapkričio 18 d. Stokholme vykusį ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimą, į savo 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų nužudymo atvejų Rusijoje (3) ir į 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl energetinio saugumo išorės aspektų (4),

atsižvelgdamas į ES ir Rusijos konsultacijas žmogaus teisių klausimais,

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 31 d. ir birželio 1 d. Rostove prie Dono vykusio ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo metu pasirašytus susitarimus ir bendrus pareiškimus,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES ir toliau įsipareigojusi stiprinti ir vystyti ES ir Rusijos santykius, kaip parodė jos ryžtas dėti daug pastangų derantis dėl naujo pagrindų susitarimo, skirto tolesniam ES ir Rusijos santykių plėtojimui, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir toliau įsipareigojusi stiprinti ir vystyti ES ir Rusijos santykius, kaip parodė jos ryžtas dėti daug pastangų derantis dėl naujo pagrindų susitarimo, skirto tolesniam ES ir Rusijos santykių plėtojimui,

| B. | kadangi ES ir Rusija, kuri yra JT Saugumo Tarybos narė, dalijasi atsakomybe už visuotinio stabilumo išsaugojimą ir kadangi glaudesnis ES ir Rusijos bendradarbiavimas bei geri kaimyniniai santykiai itin svarbūs siekiant užtikrinti Europos stabilumą, saugumą ir gerovę, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir Rusija, kuri yra JT Saugumo Tarybos narė, dalijasi atsakomybe už visuotinio stabilumo išsaugojimą ir kadangi glaudesnis ES ir Rusijos bendradarbiavimas bei geri kaimyniniai santykiai itin svarbūs siekiant užtikrinti Europos stabilumą, saugumą ir gerovę,

| C. | kadangi ES ir Rusijos Federacijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymas vis dar yra itin svarbus siekiant toliau plėtoti ir skatinti dviejų partnerių bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Rusijos Federacijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymas vis dar yra itin svarbus siekiant toliau plėtoti ir skatinti dviejų partnerių bendradarbiavimą,

| D. | kadangi svarbu, kad ES, palaikydama santykius su Rusijos Federacija, kalbėtų vienu balsu, veiktų solidariai ir vieningai ir kad šie santykiai būtų grindžiami abipusiais interesais ir bendromis vertybėmis, |
| --- | --- |

D.

kadangi svarbu, kad ES, palaikydama santykius su Rusijos Federacija, kalbėtų vienu balsu, veiktų solidariai ir vieningai ir kad šie santykiai būtų grindžiami abipusiais interesais ir bendromis vertybėmis,

| E. | kadangi iš ekonominių ir prekybinių ES ir Rusijos santykių akivaizdžiai matyti vis didėjanti jų tarpusavio priklausomybė, todėl būtina dėti bendras pastangas ir prisiimti bendrus įsipareigojimus siekiant užtikrinti jos ilgalaikį augimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi iš ekonominių ir prekybinių ES ir Rusijos santykių akivaizdžiai matyti vis didėjanti jų tarpusavio priklausomybė, todėl būtina dėti bendras pastangas ir prisiimti bendrus įsipareigojimus siekiant užtikrinti jos ilgalaikį augimą,

| F. | kadangi Rusija, kaip Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narė, įsipareigojo saugoti ir skatinti žmogaus teises, pilietines laisves ir teisinės valstybės principus, taip pat gerbti kaimyninių Europos šalių suverenumą, kadangi ES ir Rusijos santykių srityje per pastaruosius metus būta rimtų sunkumų, ypač susijusių su problemomis, susijusiomis su demokratijos ir žmogaus teisių padėtimi Rusijoje, |
| --- | --- |

F.

kadangi Rusija, kaip Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narė, įsipareigojo saugoti ir skatinti žmogaus teises, pilietines laisves ir teisinės valstybės principus, taip pat gerbti kaimyninių Europos šalių suverenumą, kadangi ES ir Rusijos santykių srityje per pastaruosius metus būta rimtų sunkumų, ypač susijusių su problemomis, susijusiomis su demokratijos ir žmogaus teisių padėtimi Rusijoje,

| G. | kadangi Rusijos įstojimas į Pasaulio prekybos organizaciją (toliau – PPO) būtų labai naudingas siekiant toliau gerinti ES ir Rusijos ekonominius santykius, jeigu Rusija įsipareigotų vykdyti visus PPO įpareigojimus ir pareigas, ir sudarytų sąlygas abiem partnerėms sudaryti abišališkumu grindžiamą plataus masto ir visapusiškos ekonominės integracijos susitarimą ir kadangi Rusija 2010 m. sausio 1 d. įsteigė muitų sąjungą su Kazachstanu ir Baltarusija, |
| --- | --- |

G.

kadangi Rusijos įstojimas į Pasaulio prekybos organizaciją (toliau – PPO) būtų labai naudingas siekiant toliau gerinti ES ir Rusijos ekonominius santykius, jeigu Rusija įsipareigotų vykdyti visus PPO įpareigojimus ir pareigas, ir sudarytų sąlygas abiem partnerėms sudaryti abišališkumu grindžiamą plataus masto ir visapusiškos ekonominės integracijos susitarimą ir kadangi Rusija 2010 m. sausio 1 d. įsteigė muitų sąjungą su Kazachstanu ir Baltarusija,

| H. | kadangi tai, kad Rusijos Federacija ir JAV 2010 m. balandžio 8 d. pasirašė Strateginės ginkluotės mažinimo sutartį (angl. START) ir tai, kad jų nuomonės branduolinių ginklų neplatinimo ir Irano, Artimųjų Rytų taikos proceso, Afganistano ir Pakistano klausimais tapo panašesnės, rodo, kad dialogas su Rusija įvairiais užsienio ir saugumo santykių aspektais tapo intensyvesnis, |
| --- | --- |

H.

kadangi tai, kad Rusijos Federacija ir JAV 2010 m. balandžio 8 d. pasirašė Strateginės ginkluotės mažinimo sutartį (angl. START) ir tai, kad jų nuomonės branduolinių ginklų neplatinimo ir Irano, Artimųjų Rytų taikos proceso, Afganistano ir Pakistano klausimais tapo panašesnės, rodo, kad dialogas su Rusija įvairiais užsienio ir saugumo santykių aspektais tapo intensyvesnis,

| I. | kadangi nustatyti aiškūs ir objektyvūs bevizio režimo įvedimo kriterijai; kadangi Europos ir Rusijos piliečiai teisėtai suinteresuoti turėti teisę laisvai judėti savo šalyje ir kirsti valstybių sienas, |
| --- | --- |

I.

kadangi nustatyti aiškūs ir objektyvūs bevizio režimo įvedimo kriterijai; kadangi Europos ir Rusijos piliečiai teisėtai suinteresuoti turėti teisę laisvai judėti savo šalyje ir kirsti valstybių sienas,

| 1. | dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad kuriant ilgalaikį bendradarbiavimą Rusija yra viena iš svarbiausių ES partnerių, kad ji įsipareigojusi dirbti drauge tam, kad būtų sprendžiami bendri uždaviniai taikant subalansuotą ir į rezultatus orientuotą metodą, pagrįstą demokratijos ir teisinės valstybės principais, ir kad bendri yra ne tik ne tik ekonominiai ir prekybos interesai, bet ir tikslas, vadovaujantis tarptautine teise, veikti kartu glaudžiai bendradarbiaujant pasaulio lygmeniu ir bendroje kaimynystės erdvėje; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad kuriant ilgalaikį bendradarbiavimą Rusija yra viena iš svarbiausių ES partnerių, kad ji įsipareigojusi dirbti drauge tam, kad būtų sprendžiami bendri uždaviniai taikant subalansuotą ir į rezultatus orientuotą metodą, pagrįstą demokratijos ir teisinės valstybės principais, ir kad bendri yra ne tik ne tik ekonominiai ir prekybos interesai, bet ir tikslas, vadovaujantis tarptautine teise, veikti kartu glaudžiai bendradarbiaujant pasaulio lygmeniu ir bendroje kaimynystės erdvėje;

| 2. | ragina ES ir Rusiją intensyvinti derybas dėl naujo Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo ir dar kartą primena, kad labai pritaria tam, kad būtų sudarytas išsamus, visa apimantis ir teisiškai privalomas susitarimas, kuriame būtų aptariama ne vien tik ekonominis bendradarbiavimas, bet, kaip neatskiriami dalykai, taip pat ir demokratijos, teisinės valstybės principų, pagarbos žmogaus ir pagrindinėms teisėms klausimai; atkreipia dėmesį į susitarimą dėl Partnerystės modernizavimui skatinti, kuris turėtų apimti tiek ekonomikos, tiek visuomeninius klausimus ir pritaria Rusijos ekonomikos ir ES ir Rusijos prekybos santykių įvairinimui; ragina Komisiją ir Rusijos vyriausybę parengti detalesnę Partnerystę modernizavimui skatinti; pabrėžia, kad atsižvelgiant į iki šiol pasiektus rezultatus, susijusius su ES ir Rusijos keturiomis bendromis erdvėmis, reikia skubiai parengti išsamų ir detalų veiksmų planą; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti veiksmingą teismų sistemos veikimą ir stiprinti kovą su korupcija; |
| --- | --- |

2.

ragina ES ir Rusiją intensyvinti derybas dėl naujo Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo ir dar kartą primena, kad labai pritaria tam, kad būtų sudarytas išsamus, visa apimantis ir teisiškai privalomas susitarimas, kuriame būtų aptariama ne vien tik ekonominis bendradarbiavimas, bet, kaip neatskiriami dalykai, taip pat ir demokratijos, teisinės valstybės principų, pagarbos žmogaus ir pagrindinėms teisėms klausimai; atkreipia dėmesį į susitarimą dėl Partnerystės modernizavimui skatinti, kuris turėtų apimti tiek ekonomikos, tiek visuomeninius klausimus ir pritaria Rusijos ekonomikos ir ES ir Rusijos prekybos santykių įvairinimui; ragina Komisiją ir Rusijos vyriausybę parengti detalesnę Partnerystę modernizavimui skatinti; pabrėžia, kad atsižvelgiant į iki šiol pasiektus rezultatus, susijusius su ES ir Rusijos keturiomis bendromis erdvėmis, reikia skubiai parengti išsamų ir detalų veiksmų planą; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti veiksmingą teismų sistemos veikimą ir stiprinti kovą su korupcija;

| 3. | palankiai vertina protokolo dėl įslaptintos informacijos apsaugos pasirašymą ir Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai C. Ashton ir Rusijos Užsienio reikalų ministro S. Lavrovo bendrą pareiškimą dėl Gazos ruožo; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina protokolo dėl įslaptintos informacijos apsaugos pasirašymą ir Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai C. Ashton ir Rusijos Užsienio reikalų ministro S. Lavrovo bendrą pareiškimą dėl Gazos ruožo;

| 4. | džiaugiasi, kad pirmasis po Lisabonos sutarties įsigaliojimo vykęs ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimas vyko konstruktyviai ir kad jo metu buvo padaryta tam tikra pažanga; |
| --- | --- |

4.

džiaugiasi, kad pirmasis po Lisabonos sutarties įsigaliojimo vykęs ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimas vyko konstruktyviai ir kad jo metu buvo padaryta tam tikra pažanga;

| 5. | pakartoja, kad palaiko Rusijos tikslą įstoti į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), siekiant padėti Rusijai pritraukti daugiau užsienio investicijų ir įvairinti jos ekonomiką; laikosi nuomonės, kad Rusijai įsteigus muitų sąjungą su Baltarusija ir Kazachstanu gali atsirasti papildomų kliūčių Rusijos Federacijai siekti PPO narystės; pabrėžia, kad būtina stojimo į PPO sąlyga – bet kokių protekcionistinių priemonių atsisakymas; |
| --- | --- |

5.

pakartoja, kad palaiko Rusijos tikslą įstoti į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), siekiant padėti Rusijai pritraukti daugiau užsienio investicijų ir įvairinti jos ekonomiką; laikosi nuomonės, kad Rusijai įsteigus muitų sąjungą su Baltarusija ir Kazachstanu gali atsirasti papildomų kliūčių Rusijos Federacijai siekti PPO narystės; pabrėžia, kad būtina stojimo į PPO sąlyga – bet kokių protekcionistinių priemonių atsisakymas;

| 6. | palankiai vertina tai, kad Rusija ratifikavo Europos žmogaus teisių konvencijos 14-ąjį protokolą, ir tai, kad padaryti teisės aktų pakeitimai tam, kad visoje šalyje būtų pradėtas vykdyti teisminis nagrinėjimas dalyvaujant prisiekusiesiems, tačiau siūlo, kas jie dalyvautų taip pat nagrinėjant kaltinimo terorizmu bylas; palankiai vertina tai, kad patvirtintas mirties bausmės vykdymo moratoriumas – tai yra kitas teigiamas pokytis, ir tikisi, kad tai yra pirmasis žingsnis, susijęs su Rusijos išreikštu ketinimu labiau gerbti žmogaus teises; dar kartą ragina Rusijos valdžios institucijas vykdyti visus Europos žmogaus teisių teismo nutarimus; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad Rusija ratifikavo Europos žmogaus teisių konvencijos 14-ąjį protokolą, ir tai, kad padaryti teisės aktų pakeitimai tam, kad visoje šalyje būtų pradėtas vykdyti teisminis nagrinėjimas dalyvaujant prisiekusiesiems, tačiau siūlo, kas jie dalyvautų taip pat nagrinėjant kaltinimo terorizmu bylas; palankiai vertina tai, kad patvirtintas mirties bausmės vykdymo moratoriumas – tai yra kitas teigiamas pokytis, ir tikisi, kad tai yra pirmasis žingsnis, susijęs su Rusijos išreikštu ketinimu labiau gerbti žmogaus teises; dar kartą ragina Rusijos valdžios institucijas vykdyti visus Europos žmogaus teisių teismo nutarimus;

| 7. | palankiai vertina tai, kad pasirašytas susitarimas dėl įslaptintos informacijos apsaugos palengvins su krizės valdymu susijusį bendradarbiavimą, tačiau prašo visapusiškai informuoti Parlamentą apie šio susitarimo turinį ir aprėptį ir ragina sparčiai įvertinti, kiek šis susitarimas yra abipusiškas; prašo Tarybos šiuo tikslu visapusiškai pasinaudoti pagal 2002 m. tarpinstitucinį susitarimą numatyto Europos saugumo ir gynybos politikos specialiojo komiteto paslaugomis; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad pasirašytas susitarimas dėl įslaptintos informacijos apsaugos palengvins su krizės valdymu susijusį bendradarbiavimą, tačiau prašo visapusiškai informuoti Parlamentą apie šio susitarimo turinį ir aprėptį ir ragina sparčiai įvertinti, kiek šis susitarimas yra abipusiškas; prašo Tarybos šiuo tikslu visapusiškai pasinaudoti pagal 2002 m. tarpinstitucinį susitarimą numatyto Europos saugumo ir gynybos politikos specialiojo komiteto paslaugomis;

| 8. | ragina Tarybą ir Komisiją dėti dvigubai daugiau pastangų sprendžiant problemas, susijusias su ES ir Rusijos sienų kirtimu, remti konkrečius projektus ir visapusiškai naudotis naująja Europos kaimynystės ir partnerystės priemone bei programos INTERREG lėšomis, kurios skirtos pasienio bendradarbiavimui finansuoti, ir visiškai įgyvendinti ankstesnį susitarimą dėl skrydžių per Sibirą; |
| --- | --- |

8.

ragina Tarybą ir Komisiją dėti dvigubai daugiau pastangų sprendžiant problemas, susijusias su ES ir Rusijos sienų kirtimu, remti konkrečius projektus ir visapusiškai naudotis naująja Europos kaimynystės ir partnerystės priemone bei programos INTERREG lėšomis, kurios skirtos pasienio bendradarbiavimui finansuoti, ir visiškai įgyvendinti ankstesnį susitarimą dėl skrydžių per Sibirą;

| 9. | palankiai vertina tai, kad pasirašytas ES ir Rusijos susitarimas dėl išankstinio įspėjimo sistemos energetinio saugumo srityje sukūrimo, apimantis pranešimą, konsultavimąsi ir įgyvendinimą, ir ragina Tarybą ir Komisiją toliau bendradarbiauti su Rusijos valdžios institucijomis ir energetikos bendrovėmis, kad būtų išvengta bet kokio tiekimo nutraukimo, kuris pasitaikė per pastaruosius kelerius metus, pasikartojimo; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad pasirašytas ES ir Rusijos susitarimas dėl išankstinio įspėjimo sistemos energetinio saugumo srityje sukūrimo, apimantis pranešimą, konsultavimąsi ir įgyvendinimą, ir ragina Tarybą ir Komisiją toliau bendradarbiauti su Rusijos valdžios institucijomis ir energetikos bendrovėmis, kad būtų išvengta bet kokio tiekimo nutraukimo, kuris pasitaikė per pastaruosius kelerius metus, pasikartojimo;

| 10. | pakartoja, kad ES ir Rusijos bendradarbiavimas energetikos srityje turi būti grindžiamas Energetikos chartijoje ir Tranzito protokole išdėstytais principais; ši chartija turi būti panaudota naujame ES ir Rusijos pagrindų susitarime, siekiant užtikrinti skaidrias ir sąžiningas abišalių investicijų sąlygas, vienodą prieigą bei taisyklėmis pagrįstą rinką; atmeta galimybę energetiką naudoti kaip užsienio politikos įrankį; |
| --- | --- |

10.

pakartoja, kad ES ir Rusijos bendradarbiavimas energetikos srityje turi būti grindžiamas Energetikos chartijoje ir Tranzito protokole išdėstytais principais; ši chartija turi būti panaudota naujame ES ir Rusijos pagrindų susitarime, siekiant užtikrinti skaidrias ir sąžiningas abišalių investicijų sąlygas, vienodą prieigą bei taisyklėmis pagrįstą rinką; atmeta galimybę energetiką naudoti kaip užsienio politikos įrankį;

| 11. | susidomėjęs atkreipia dėmesį į diskusijas dėl klimato kaitos ir dėl galimų konkretaus bendradarbiavimo būdų dėl priemonių, skirtų sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, dėl energijos vartojimo efektyvumo ir tvarios energetikos plėtros; pabrėžia, kad būtina susitarti dėl to, kaip padaryti pažangą vykdant tarptautines derybas dėl klimato kaitos rengiantis Kankūno konferencijai, įvyksiančiai 2010 m. gruodžio mėn.; |
| --- | --- |

11.

susidomėjęs atkreipia dėmesį į diskusijas dėl klimato kaitos ir dėl galimų konkretaus bendradarbiavimo būdų dėl priemonių, skirtų sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, dėl energijos vartojimo efektyvumo ir tvarios energetikos plėtros; pabrėžia, kad būtina susitarti dėl to, kaip padaryti pažangą vykdant tarptautines derybas dėl klimato kaitos rengiantis Kankūno konferencijai, įvyksiančiai 2010 m. gruodžio mėn.;

| 12. | pabrėžia, kad labai svarbi Europos Sąjungos stebėjimo misija (ESSM), kuri parodė ES norą ir gebėjimą imtis ryžtingų veiksmų skatinant taiką ir stabilumą ir padėjo sudaryti sąlygas, reikalingas siekiant įgyvendinti 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimus; vėl pakartoja savo įsipareigojimą gerbti Gruzijos teritorinį vientisumą atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas sienas ir ragina visas šalis visiškai laikytis savo įsipareigojimų; pažymi, kad ESSM turi įgaliojimus visoje šalyje, ir ragina šiai misijai nedelsiant suteikti netrukdomą prieigą į Abchaziją ir Pietų Osetiją, kurią iki šiol buvo atsisakoma suteikti; dar kartą patvirtina, kad visiškai laikosi Ženevos derybų ir kad ir toliau bus užtikrinamas bendras ES, JT ir ESBO pirmininkavimas šiam forumui; reiškia nusivylimą tuo, kad Rusijos federalinės saugumo tarnybos Sienų direktoratas paskelbė sprendimą tarp Pietų Osetijos ir Gruzijos įrengti modernią pasienio užkardų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad labai svarbi Europos Sąjungos stebėjimo misija (ESSM), kuri parodė ES norą ir gebėjimą imtis ryžtingų veiksmų skatinant taiką ir stabilumą ir padėjo sudaryti sąlygas, reikalingas siekiant įgyvendinti 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimus; vėl pakartoja savo įsipareigojimą gerbti Gruzijos teritorinį vientisumą atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas sienas ir ragina visas šalis visiškai laikytis savo įsipareigojimų; pažymi, kad ESSM turi įgaliojimus visoje šalyje, ir ragina šiai misijai nedelsiant suteikti netrukdomą prieigą į Abchaziją ir Pietų Osetiją, kurią iki šiol buvo atsisakoma suteikti; dar kartą patvirtina, kad visiškai laikosi Ženevos derybų ir kad ir toliau bus užtikrinamas bendras ES, JT ir ESBO pirmininkavimas šiam forumui; reiškia nusivylimą tuo, kad Rusijos federalinės saugumo tarnybos Sienų direktoratas paskelbė sprendimą tarp Pietų Osetijos ir Gruzijos įrengti modernią pasienio užkardų infrastruktūrą;

| 13. | pabrėžia poreikį, kad Rusija įsitrauktų į ES Baltijos jūros strategiją, ir poreikį skubiai kartu su Rusija įsipareigoti gerinti jūrų saugumą ir užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą pažeidžiamoje Baltijos jūroje; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia poreikį, kad Rusija įsitrauktų į ES Baltijos jūros strategiją, ir poreikį skubiai kartu su Rusija įsipareigoti gerinti jūrų saugumą ir užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą pažeidžiamoje Baltijos jūroje;

| 14. | palankiai vertina, tai, kad 2010 m. balandžio 8 d. pasirašyta Rusijos Federacijos ir JAV Strateginės ginkluotės mažinimo sutartis (angl. START); džiaugiasi, kad padaryta pažanga tęsiant Rusijos Federacijos ir JAV dialogą saugumo klausimais, įskaitant priešraketinio gynybos skydo temą; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina, tai, kad 2010 m. balandžio 8 d. pasirašyta Rusijos Federacijos ir JAV Strateginės ginkluotės mažinimo sutartis (angl. START); džiaugiasi, kad padaryta pažanga tęsiant Rusijos Federacijos ir JAV dialogą saugumo klausimais, įskaitant priešraketinio gynybos skydo temą;

| 15. | pakartoja raginimą sustiprinti ES ir Rusijos dialogą žmogaus teisių klausimais ir sudaryti sąlygas šiame procese veiksmingai dalyvauti Europos Parlamentui ir Rusijos Valstybės Dūmai dalyvaujant atitinkamiems Briuselio ir Maskvos generaliniams direktoratams ir ministerijoms, atsakingiems už teisingumą, vidaus reikalus ir užsienio reikalus; ragina piliečių visuomenę, NVO ir žmogaus teisių organizacijas labiau įsitraukti į kas dvejus metus vykstančius ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimus; |
| --- | --- |

15.

pakartoja raginimą sustiprinti ES ir Rusijos dialogą žmogaus teisių klausimais ir sudaryti sąlygas šiame procese veiksmingai dalyvauti Europos Parlamentui ir Rusijos Valstybės Dūmai dalyvaujant atitinkamiems Briuselio ir Maskvos generaliniams direktoratams ir ministerijoms, atsakingiems už teisingumą, vidaus reikalus ir užsienio reikalus; ragina piliečių visuomenę, NVO ir žmogaus teisių organizacijas labiau įsitraukti į kas dvejus metus vykstančius ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimus;

| 16. | ragina Rusijos valdžios institucijas nutraukti dabartinį plačiai paplitusį nebaudžiamumą už smurtą prieš žmogaus teisių gynėjus ir ypatingą dėmesį skirti teroro ir neteisėtumo Šiaurės Kaukaze panaikinimui, taip pat apsaugoti ir užtikrinti fizinę žmogaus teisių gynėjų neliečiamybę, vadovaujantis atitinkamomis tarptautinėmis ir regioninėmis žmogaus teisių priemonėmis; |
| --- | --- |

16.

ragina Rusijos valdžios institucijas nutraukti dabartinį plačiai paplitusį nebaudžiamumą už smurtą prieš žmogaus teisių gynėjus ir ypatingą dėmesį skirti teroro ir neteisėtumo Šiaurės Kaukaze panaikinimui, taip pat apsaugoti ir užtikrinti fizinę žmogaus teisių gynėjų neliečiamybę, vadovaujantis atitinkamomis tarptautinėmis ir regioninėmis žmogaus teisių priemonėmis;

| 17. | pritaria įsipareigojimui siekti ilgalaikio tikslo įvesti bevizį kelionių tarp ES ir Rusijos režimą, kuris būtų įvedamas po truputį, atsižvelgiant į esmę ir į praktinę pažangą; pabrėžia, kad šis dialogas turėtų būti derinamas su Rytų partnerystės programoje dalyvaujančių šalių vizų režimo palengvinimo procesu; |
| --- | --- |

17.

pritaria įsipareigojimui siekti ilgalaikio tikslo įvesti bevizį kelionių tarp ES ir Rusijos režimą, kuris būtų įvedamas po truputį, atsižvelgiant į esmę ir į praktinę pažangą; pabrėžia, kad šis dialogas turėtų būti derinamas su Rytų partnerystės programoje dalyvaujančių šalių vizų režimo palengvinimo procesu;

| 18. | ragina Tarybą ir Komisiją tęsti bendras su Rusijos vyriausybe iniciatyvas, skirtas saugumui ir stabilumui pasaulyje, ypač mūsų bendroje kaimynystės erdvėje, didinti, taip pat vadovaujantis tarptautine teise taikiai išspręsti konfliktus Moldovoje ir Pietų Kaukaze; |
| --- | --- |

18.

ragina Tarybą ir Komisiją tęsti bendras su Rusijos vyriausybe iniciatyvas, skirtas saugumui ir stabilumui pasaulyje, ypač mūsų bendroje kaimynystės erdvėje, didinti, taip pat vadovaujantis tarptautine teise taikiai išspręsti konfliktus Moldovoje ir Pietų Kaukaze;

| 19. | atkreipia dėmesį į Europos saugumo sutarties projektą, kurį 2009 m. lapkričio 29 d. pasiūlė Rusija, tačiau pažymi, kad naujas pasiūlymas neturi pakenkti dabartiniams ES valstybių narių saugumo įsipareigojimams, ir ragina Europos Vadovų Tarybą parengti bendrą poziciją dėl jo; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į Europos saugumo sutarties projektą, kurį 2009 m. lapkričio 29 d. pasiūlė Rusija, tačiau pažymi, kad naujas pasiūlymas neturi pakenkti dabartiniams ES valstybių narių saugumo įsipareigojimams, ir ragina Europos Vadovų Tarybą parengti bendrą poziciją dėl jo;

| 20. | prieš Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimą Toronte džiaugdamasis pažymi, kad ES ir Rusija susitarė dėl finansinės sistemos reformos, ir tikisi, kad aukščiausiojo lygio susitikime bus aptartos priemonės, kuriomis būtų galima sumažinti nuolat iškylančius pavojus, ir kad bus susitarta dėl principo, kad finansinės institucijos ateityje turėtų prisidėti padengiant finansų krizių sąnaudas; |
| --- | --- |

20.

prieš Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimą Toronte džiaugdamasis pažymi, kad ES ir Rusija susitarė dėl finansinės sistemos reformos, ir tikisi, kad aukščiausiojo lygio susitikime bus aptartos priemonės, kuriomis būtų galima sumažinti nuolat iškylančius pavojus, ir kad bus susitarta dėl principo, kad finansinės institucijos ateityje turėtų prisidėti padengiant finansų krizių sąnaudas;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Rusijos Federacijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Rusijos Federacijos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 327, 1997 11 28, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0064.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0022.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0021.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/105 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/105

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisIzraelio karinė operacija prieš humanitarinę flotilę ir Gazos ruožo blokada

P7_TA(2010)0235

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Izraelio karinės operacijos prieš humanitarinės pagalbos flotilę ir Gazos ruožo blokados

2011/C 236 E/16

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Gazos, ypač į 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Gazos ruože (1) ir 2009 m. vasario 18 d. rezoliuciją dėl humanitarinės pagalbos Gazos ruožui (2),

atsižvelgdamas į 1980 m. Venecijos deklaraciją,

atsižvelgdamas į ankstesnius Artimųjų Rytų ketverto pareiškimus, ypač 2010 m. kovo 19 d. pareiškimą, kuriuo dar kartą patvirtinami pagrindiniai principai, išdėstyti 2009 m. birželio 26 d. Trieste, ir 2010 m. gegužės 11 d. pareiškimą dėl netiesioginių derybų tarp izraeliečių ir palestiniečių atnaujinimo,

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 8 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją (S/RES/1860(2009)) ir 2008 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (S/RES/1850(2008)),

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 31 d. paskelbtą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton pareiškimą Europos Sąjungos vardu dėl Izraelio karinės operacijos prieš flotilę,

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 31 d. JT Saugumo Tarybos pirmininko pareiškimą (S/9940),

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso,

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento Pirmininko Jerzio Buzeko pareiškimą,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos 2010 m. birželio 2 d. rezoliuciją dėl Izraelio pajėgų įvykdytų kruvinų išpuolių prieš humanitarinės pagalbos laivų flotilę,

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 18 d. Pasaulio sveikatos organizacijos Generalinės asamblėjos priimtą rezoliuciją,

atsižvelgdamas į Pasaulio maisto programos ir JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2009 m. lapkričio mėn. paskelbtą ataskaitą dėl padėties Gazoje,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi per Izraelio karinę operaciją tarptautiniuose vandenyse 2010 m. gegužės 31 d. prieš humanitarinę pagalbą į Gazą gabenusią flotilę žuvo 9 civiliai, o 38 civiliai ir 7 Izraelio kareiviai buvo sužeisti, |
| --- | --- |

A.

kadangi per Izraelio karinę operaciją tarptautiniuose vandenyse 2010 m. gegužės 31 d. prieš humanitarinę pagalbą į Gazą gabenusią flotilę žuvo 9 civiliai, o 38 civiliai ir 7 Izraelio kareiviai buvo sužeisti,

| B. | kadangi po to, kai Hamas karinėmis priemonėmis paėmė valdžią Gazoje, nuo 2007 m. birželio mėn. buvo uždaryti sienos perėjimo punktai, kuriais patenkama į Gazą ir per kuriuos iš jos išvykstama, ir dėl žmonių ir prekių judėjimo blokados padidėjo skurdas, paralyžiuotas Gazos ruožo atstatymas ir sugriauta ekonomika, o dėl šių priežasčių, be kita ko, suvešėjo nevaldoma Hamas kontroliuojama juodoji rinka; kadangi ši blokada nepadėjo išlaisvinti Gilado Shalito, kaip tikėjosi Izraelio valdžios institucijos ir kaip ne kartą ragino Europos Parlamentas; kadangi šia blokada nebuvo pasiektas tikslas pakenkti ekstremistams, bet buvo paskatintas dar didesnis radikalizmas, nes ypač nukentėjo pačios pažeidžiamiausios gyventojų grupės, |
| --- | --- |

B.

kadangi po to, kai Hamas karinėmis priemonėmis paėmė valdžią Gazoje, nuo 2007 m. birželio mėn. buvo uždaryti sienos perėjimo punktai, kuriais patenkama į Gazą ir per kuriuos iš jos išvykstama, ir dėl žmonių ir prekių judėjimo blokados padidėjo skurdas, paralyžiuotas Gazos ruožo atstatymas ir sugriauta ekonomika, o dėl šių priežasčių, be kita ko, suvešėjo nevaldoma Hamas kontroliuojama juodoji rinka; kadangi ši blokada nepadėjo išlaisvinti Gilado Shalito, kaip tikėjosi Izraelio valdžios institucijos ir kaip ne kartą ragino Europos Parlamentas; kadangi šia blokada nebuvo pasiektas tikslas pakenkti ekstremistams, bet buvo paskatintas dar didesnis radikalizmas, nes ypač nukentėjo pačios pažeidžiamiausios gyventojų grupės,

| C. | kadangi pagal ankstesnius JT organų pareiškimus, Gazos ruožo blokada yra kolektyvinė bausmė, pažeidžianti tarptautinę humanitarinę teisę, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal ankstesnius JT organų pareiškimus, Gazos ruožo blokada yra kolektyvinė bausmė, pažeidžianti tarptautinę humanitarinę teisę,

| D. | kadangi 80 % Gazos gyventojų yra priklausomi nuo pagalbos maisto produktais, daugiau kaip 60 % negali pakankamai apsirūpinti maistu, nedarbas siekia apie 50 %, o sanitarinės ir aplinkos sąlygos itin pablogėjo, |
| --- | --- |

D.

kadangi 80 % Gazos gyventojų yra priklausomi nuo pagalbos maisto produktais, daugiau kaip 60 % negali pakankamai apsirūpinti maistu, nedarbas siekia apie 50 %, o sanitarinės ir aplinkos sąlygos itin pablogėjo,

| E. | kadangi tik 3 600 vilkikų su pagalba maisto produktais įvažiavo į Gazą per tris pirmuosius šių metų mėnesius palyginti su 36 000 per tris pirmuosius 2007 m. mėnesius ir kadangi į Gazą leidžiama įvežti tik 81 rūšies produktus, kai Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (angl. UNRWA) nuomone, reikia 6 000 rūšių produktų pagrindinėms humanitarinėms reikmėms patenkinti, |
| --- | --- |

E.

kadangi tik 3 600 vilkikų su pagalba maisto produktais įvažiavo į Gazą per tris pirmuosius šių metų mėnesius palyginti su 36 000 per tris pirmuosius 2007 m. mėnesius ir kadangi į Gazą leidžiama įvežti tik 81 rūšies produktus, kai Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (angl. UNRWA) nuomone, reikia 6 000 rūšių produktų pagrindinėms humanitarinėms reikmėms patenkinti,

| F. | kadangi Palestinos teritorijos yra didžiausia iš trečiųjų šalių ES paramos lėšų gavėja ir ši parama buvo labai svarbi bandant sušvelninti humanitarinę katastrofą Gazos ruože; kadangi ES ir toliau teikia būtiną humanitarinę pagalbą Gazos ruože, taip pat ir pasitelkusi Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūrą Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose, |
| --- | --- |

F.

kadangi Palestinos teritorijos yra didžiausia iš trečiųjų šalių ES paramos lėšų gavėja ir ši parama buvo labai svarbi bandant sušvelninti humanitarinę katastrofą Gazos ruože; kadangi ES ir toliau teikia būtiną humanitarinę pagalbą Gazos ruože, taip pat ir pasitelkusi Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūrą Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose,

| G. | kadangi dviejų valstybių sambūvis tebėra svarbus tvirtos taikos tarp Izraelio ir palestiniečių pagrindas ir todėl reikėtų vengti vienašalių veiksmų, galinčių pakenkti šiai perspektyvai; kadangi vykstančios netiesioginės derybos gali padėti atnaujinti tiesiogines taikos derybas, siekiant sukurti Palestinos valstybę, kuri taikiai ir saugiai gyvuotų šalia Izraelio valstybės, |
| --- | --- |

G.

kadangi dviejų valstybių sambūvis tebėra svarbus tvirtos taikos tarp Izraelio ir palestiniečių pagrindas ir todėl reikėtų vengti vienašalių veiksmų, galinčių pakenkti šiai perspektyvai; kadangi vykstančios netiesioginės derybos gali padėti atnaujinti tiesiogines taikos derybas, siekiant sukurti Palestinos valstybę, kuri taikiai ir saugiai gyvuotų šalia Izraelio valstybės,

| H. | kadangi Hamas iki šiol neleidžia humanitariniam flotilės kroviniui patekti į Gazą, |
| --- | --- |

H.

kadangi Hamas iki šiol neleidžia humanitariniam flotilės kroviniui patekti į Gazą,

| 1. | reiškia užuojautą aukų artimiesiems; |
| --- | --- |

1.

reiškia užuojautą aukų artimiesiems;

| 2. | griežtai smerkia Izraelio ataką prieš flotilę tarptautiniuose vandenyse, nes tai yra tarptautinės teisės pažeidimas; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia Izraelio ataką prieš flotilę tarptautiniuose vandenyse, nes tai yra tarptautinės teisės pažeidimas;

| 3. | ragina kuo skubiau atlikti tarptautinį ir nešališką šios atakos tyrimą, reikalauja laikytis atskaitomybės ir atsakomybės principų ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei ES valstybes nares kuo greičiau imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų imtasi visų reikiamų priemonių šio reikalavimo įgyvendinimui užtikrinti; |
| --- | --- |

3.

ragina kuo skubiau atlikti tarptautinį ir nešališką šios atakos tyrimą, reikalauja laikytis atskaitomybės ir atsakomybės principų ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei ES valstybes nares kuo greičiau imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų imtasi visų reikiamų priemonių šio reikalavimo įgyvendinimui užtikrinti;

| 4. | ragina Izraelį nedelsiant nutraukti Gazos blokadą, dėl kurios kilo humanitarinė katastrofa ir auga radikalizmas, kuris yra Izraelio ir viso regiono nesaugumo priežastis; |
| --- | --- |

4.

ragina Izraelį nedelsiant nutraukti Gazos blokadą, dėl kurios kilo humanitarinė katastrofa ir auga radikalizmas, kuris yra Izraelio ir viso regiono nesaugumo priežastis;

| 5. | reikalauja nedelsiant nutraukti visus išpuolius prieš Izraelį ir įspėja, kad tie, kas vykdo šiuos išpuolius, turi už tai atsakyti; |
| --- | --- |

5.

reikalauja nedelsiant nutraukti visus išpuolius prieš Izraelį ir įspėja, kad tie, kas vykdo šiuos išpuolius, turi už tai atsakyti;

| 6. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei ES valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti nepertraukiamą sienos perėjimo punktų, kuriais patenkama į Gazą ir per kuriuos iš jos išvykstama, įskaitant Gazos uostą, atidarymą tinkamai vykdant tiesioginę tarptautinę stebėseną, kad būtų nekliudoma humanitarinės pagalbos ir komercinių prekių, reikalingų atstatymui ir nepriklausomai ekonomikai, pinigų srautų ir laisvam asmenų judėjimui; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei ES valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti nepertraukiamą sienos perėjimo punktų, kuriais patenkama į Gazą ir per kuriuos iš jos išvykstama, įskaitant Gazos uostą, atidarymą tinkamai vykdant tiesioginę tarptautinę stebėseną, kad būtų nekliudoma humanitarinės pagalbos ir komercinių prekių, reikalingų atstatymui ir nepriklausomai ekonomikai, pinigų srautų ir laisvam asmenų judėjimui;

| 7. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę nedelsiant imtis iniciatyvos ir pateikti Ketvertui ES planą, kuriuo siekiama nutraukti Gazos blokadą ir spręsti Izraelio saugumo problemas užtikrinant tarptautinę sienos perėjimo punktų stebėseną, iš naujo persvarstyti Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos įgaliojimus, galbūt įtraukiant į juos ir jūros aspektą, taip pat atnaujinti ES pasienio pagalbos misiją ir dislokuoti tarptautines karines jūrų pajėgas Gazos pakrantei stebėti; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę nedelsiant imtis iniciatyvos ir pateikti Ketvertui ES planą, kuriuo siekiama nutraukti Gazos blokadą ir spręsti Izraelio saugumo problemas užtikrinant tarptautinę sienos perėjimo punktų stebėseną, iš naujo persvarstyti Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos įgaliojimus, galbūt įtraukiant į juos ir jūros aspektą, taip pat atnaujinti ES pasienio pagalbos misiją ir dislokuoti tarptautines karines jūrų pajėgas Gazos pakrantei stebėti;

| 8. | primena, kad, net jeigu ES ir būtų pasirengusi papildyti savo pagalbos Palestinai paketą, dėl šio įsipareigojimo galutinai neapsispręsta, ir, nors humanitarinė pagalba turi būti toliau besąlygiškai teikiama, primygtinai ragina, kad ES imtųsi tokio politinio vaidmens, kuris padėtų pasiekti apčiuopiamų, didelę ES finansinę pagalbą ir ekonominę įtaką regione atitinkančių rezultatų kuriant perspektyvią Palestinos valstybę; |
| --- | --- |

8.

primena, kad, net jeigu ES ir būtų pasirengusi papildyti savo pagalbos Palestinai paketą, dėl šio įsipareigojimo galutinai neapsispręsta, ir, nors humanitarinė pagalba turi būti toliau besąlygiškai teikiama, primygtinai ragina, kad ES imtųsi tokio politinio vaidmens, kuris padėtų pasiekti apčiuopiamų, didelę ES finansinę pagalbą ir ekonominę įtaką regione atitinkančių rezultatų kuriant perspektyvią Palestinos valstybę;

| 9. | reiškia paramą netiesioginėms Izraelio ir Palestinos savivaldos deryboms ir pabrėžia, kad reikia jas tęsti siekiant atnaujinti tiesiogines derybas; |
| --- | --- |

9.

reiškia paramą netiesioginėms Izraelio ir Palestinos savivaldos deryboms ir pabrėžia, kad reikia jas tęsti siekiant atnaujinti tiesiogines derybas;

| 10. | yra įsitikinęs, kad skubiai reikia visapusiškai reformuoti ES politiką Artimųjų Rytų atžvilgiu, kad būtų galima ryžtingai ir nuosekliai imtis politinio vaidmens, kurį papildytų veiksmingos diplomatinės priemonės, siekiant taikos ir saugumo šiame itin strategiškai svarbiame Europos Sąjungai kaimyniniame regione; mano, kad tai taikytina visoms ES politikos kryptims, įskaitant, be kita ko, prekybos ir vystymosi politiką; |
| --- | --- |

10.

yra įsitikinęs, kad skubiai reikia visapusiškai reformuoti ES politiką Artimųjų Rytų atžvilgiu, kad būtų galima ryžtingai ir nuosekliai imtis politinio vaidmens, kurį papildytų veiksmingos diplomatinės priemonės, siekiant taikos ir saugumo šiame itin strategiškai svarbiame Europos Sąjungai kaimyniniame regione; mano, kad tai taikytina visoms ES politikos kryptims, įskaitant, be kita ko, prekybos ir vystymosi politiką;

| 11. | palankiai vertina Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūros Palestinos pabėgėliams nuveiktą darbą ir, žinodamas, kad metų pabaigoje ši agentūra susidurs su lėšų stoka, ragina tarptautinę paramos teikėjų bendruomenę laikytis duotų pažadų ir padidinti savo įnašus; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūros Palestinos pabėgėliams nuveiktą darbą ir, žinodamas, kad metų pabaigoje ši agentūra susidurs su lėšų stoka, ragina tarptautinę paramos teikėjų bendruomenę laikytis duotų pažadų ir padidinti savo įnašus;

| 12. | pažymi, kad dėl pastarųjų įvykių pablogėjo Turkijos ir Izraelio santykiai; ragina Turkijos vyriausybę savo diplomatinėmis ir politinėmis priemonėmis stengtis pagerinti Palestinos gyventojų padėtį bei prisidėti prie Artimųjų Rytų taikos proceso; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad dėl pastarųjų įvykių pablogėjo Turkijos ir Izraelio santykiai; ragina Turkijos vyriausybę savo diplomatinėmis ir politinėmis priemonėmis stengtis pagerinti Palestinos gyventojų padėtį bei prisidėti prie Artimųjų Rytų taikos proceso;

| 13. | džiaugiasi, kad neseniai Egipto valdžios institucijos atidarė Rafos sienos perėjimo punktą; |
| --- | --- |

13.

džiaugiasi, kad neseniai Egipto valdžios institucijos atidarė Rafos sienos perėjimo punktą;

| 14. | ragina nedelsiant paleisti seržantą Giladą Shalitą, kurį 2006 m. birželio 25 d. Izraelio teritorijoje pagrobė Hamas ir kuris nuo tada yra laikomas Gazoje atskirtas nuo išorinio pasaulio; |
| --- | --- |

14.

ragina nedelsiant paleisti seržantą Giladą Shalitą, kurį 2006 m. birželio 25 d. Izraelio teritorijoje pagrobė Hamas ir kuris nuo tada yra laikomas Gazoje atskirtas nuo išorinio pasaulio;

| 15. | ragina Tarybą imtis veiksmų ir skubiai sušaukti ES ir Izraelio asociacijos tarybą dabartinei padėčiai apsvarstyti; |
| --- | --- |

15.

ragina Tarybą imtis veiksmų ir skubiai sušaukti ES ir Izraelio asociacijos tarybą dabartinei padėčiai apsvarstyti;

| 16. | ragina Tarybą imtis veiksmų, kad būtų sušauktas ES ir Palestinos savivaldos jungtinis komitetas; |
| --- | --- |

16.

ragina Tarybą imtis veiksmų, kad būtų sušauktas ES ir Palestinos savivaldos jungtinis komitetas;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Ketverto atstovui Artimuosiuose Rytuose, Arabų valstybių lygos generaliniam sekretoriui, Izraelio vyriausybei, Knesetui, Palestinos savivaldos prezidentui, Palestinos įstatymų leidybos tarybai, Turkijos vyriausybei ir parlamentui ir Egipto vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Ketverto atstovui Artimuosiuose Rytuose, Arabų valstybių lygos generaliniam sekretoriui, Izraelio vyriausybei, Knesetui, Palestinos savivaldos prezidentui, Palestinos įstatymų leidybos tarybai, Turkijos vyriausybei ir parlamentui ir Egipto vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 100.

(2)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 1.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/107

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisPrekyba kankinimo įrankiais

P7_TA(2010)0236

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, įgyvendinimo

2011/C 236 E/17

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į visišką kankinimų ar kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ir baudimo draudimą, kuris bet kokiomis sąlygomis taikomas visoms valstybėms kaip imperatyvi tarptautinės teisės norma,

atsižvelgdamas į tai, kad šis draudimas įtvirtintas daugelyje tarptautinių ir regioninių žmogaus teisių priemonių ir dokumentų, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą (Konvencija prieš kankinimą), Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2001 m. spalio 3 d. rezoliuciją (1), kurioje Komisija raginama skubiai parengti tinkamą Bendrijos dokumentą, uždraudžiantį policijos ir saugumo įrangos, kurios naudojimas savaime yra žiaurus, nežmoniškas arba žeminantis, reklamavimą, prekybą ja bei jos eksportą,

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (2), kuris įsigaliojo 2006 m. liepos 30 d.,

atsižvelgdamas į ES politikos dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, susijusios su trečiosiomis šalimis, gaires, kurios patvirtintos 2001 m. ir persvarstytos 2008 m.,

atsižvelgdamas į Tarybos generalinio sekretoriato 2008 m. ES gairių dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo įgyvendinimo ataskaitą,

atsižvelgdamas į veiklą kitose šalyse po Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 parengimo, ypač į JAV eksporto kontrolės įstatymo pakeitimus, kuriuos 2009 m. rugpjūčio mėn. parengė JAV pramonės ir saugumo biuras ir kurie atkartoja Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 nuostatas ir kai kuriais atvejais yra net griežtesni,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą, kuriame Europos Tarybos kankinimo prevencijos komitetas raginamas stiprinti bendradarbiavimą su atitinkamomis Sąjungos institucijomis, ir į Kankinimo prevencijos komiteto 17–ą bendrąją ataskaitą, kurioje Europos Taryba raginama svarstyti Kankinimo prevencijos komiteto vaidmenį, kurį šis galėtų atlikti įgyvendinant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005,

atsižvelgdamas į organizacijų „Amnesty International“ ir „Omega Research Foundation“ 2007 ir 2010 m. paskelbtas ataskaitas, kuriose pabrėžiami konkretūs Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 trūkumai ir išreiškiamas susirūpinimas dėl netinkamo šio reglamento įgyvendinimo kai kuriose Europos Sąjungos valstybėse narėse,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi pagal Konvenciją prieš kankinimą nustatomi tam tikri valstybių įsipareigojimai užkirsti kelią kankinimui ir kitokiam netinkamam elgesiui, ištirti kankinimo atvejus ir patraukti šių pažeidimų vykdytojus atsakomybėn bei atlyginti nuostolius aukoms, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Konvenciją prieš kankinimą nustatomi tam tikri valstybių įsipareigojimai užkirsti kelią kankinimui ir kitokiam netinkamam elgesiui, ištirti kankinimo atvejus ir patraukti šių pažeidimų vykdytojus atsakomybėn bei atlyginti nuostolius aukoms,

| B. | kadangi nepaisant minėtų įsipareigojimų kankinimai ir netinkamas elgesys vis dar paplitę visame pasaulyje ir šiuo tikslu naudojama įvairių rūšių policijos ir saugumo įranga, |
| --- | --- |

B.

kadangi nepaisant minėtų įsipareigojimų kankinimai ir netinkamas elgesys vis dar paplitę visame pasaulyje ir šiuo tikslu naudojama įvairių rūšių policijos ir saugumo įranga,

| C. | kadangi JT specialusis pranešėjas kankinimo klausimais tvirtina, kad prekybos tokia įranga kontrolė – tai kiekvienos valstybės prievolė pagal JT konvenciją prieš kankinimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi JT specialusis pranešėjas kankinimo klausimais tvirtina, kad prekybos tokia įranga kontrolė – tai kiekvienos valstybės prievolė pagal JT konvenciją prieš kankinimą,

| D. | kadangi ES politikos dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, susijusios su trečiosiomis šalimis, gairėse numatoma, kad ES ragins trečiąsias šalis neleisti naudoti, gaminti ir prekiauti įranga, sukurta kankinti ar kitaip žiauriai, nežmoniškai ar žeminančiai elgtis arba bausti, ir užkirsti kelią minėtais tikslais piktnaudžiauti kitokia įranga, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES politikos dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, susijusios su trečiosiomis šalimis, gairėse numatoma, kad ES ragins trečiąsias šalis neleisti naudoti, gaminti ir prekiauti įranga, sukurta kankinti ar kitaip žiauriai, nežmoniškai ar žeminančiai elgtis arba bausti, ir užkirsti kelią minėtais tikslais piktnaudžiauti kitokia įranga,

| E. | kadangi Tarybos generalinio sekretoriato 2008 m. tolesnių įsipareigojimų kovoje su kankinimu ir kitokiu netinkamu elgesiu trečiose šalyse ataskaitoje nurodoma, kad „reglamento dėl kankinimo priemonių priėmimas yra pirmasis ES reglamento priėmimo, laikantis gairių dėl žmogaus teisių, pavyzdys. JT specialusis įgaliotinis palankiai įvertino šį žingsnį ir pareiškė nuomonę, kad šis reglamentas galėtų būti pasaulinio reglamento šiuo klausimu pavyzdys. Todėl reikia, kad ES įvertintų šio reglamento įgyvendinimą“, |
| --- | --- |

E.

kadangi Tarybos generalinio sekretoriato 2008 m. tolesnių įsipareigojimų kovoje su kankinimu ir kitokiu netinkamu elgesiu trečiose šalyse ataskaitoje nurodoma, kad „reglamento dėl kankinimo priemonių priėmimas yra pirmasis ES reglamento priėmimo, laikantis gairių dėl žmogaus teisių, pavyzdys. JT specialusis įgaliotinis palankiai įvertino šį žingsnį ir pareiškė nuomonę, kad šis reglamentas galėtų būti pasaulinio reglamento šiuo klausimu pavyzdys. Todėl reikia, kad ES įvertintų šio reglamento įgyvendinimą“,

| F. | kadangi kai kurios Europos Sąjungos valstybės narės, įsigaliojus Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1236/2005, suteikė leidimus eksportuoti tokius įtaisus, kaip kojų pančius, cheminius dirgiklius ir elektrošoko prietaisus, kurie kontroliuojami pagal minėtąjį reglamentą, į šalis, kuriose nepaisoma žmogaus teisių, |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kurios Europos Sąjungos valstybės narės, įsigaliojus Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1236/2005, suteikė leidimus eksportuoti tokius įtaisus, kaip kojų pančius, cheminius dirgiklius ir elektrošoko prietaisus, kurie kontroliuojami pagal minėtąjį reglamentą, į šalis, kuriose nepaisoma žmogaus teisių,

| G. | kadangi tik dvylika valstybių narių iki 2006 m. rugpjūčio 29 d. pradėjo taikyti teisės aktus dėl baudų, kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 17 straipsnyje, |
| --- | --- |

G.

kadangi tik dvylika valstybių narių iki 2006 m. rugpjūčio 29 d. pradėjo taikyti teisės aktus dėl baudų, kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 17 straipsnyje,

| H. | kadangi tik septynios valstybės narės parengė bent vieną viešą metinę veiklos ataskaitą, kurioje būtų nurodyti duomenys apie jų sprendimus dėl leidimų, kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 13 straipsnyje, |
| --- | --- |

H.

kadangi tik septynios valstybės narės parengė bent vieną viešą metinę veiklos ataskaitą, kurioje būtų nurodyti duomenys apie jų sprendimus dėl leidimų, kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 13 straipsnyje,

| I. | kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 į Europos Sąjungos valstybes nares leidžiama importuoti dėvimus varžomuosius elektrošoko įtaisus, kuriais prekiauti nedraudžiama, nors jie iš esmės panašūs į smūginį elektrošoko diržą, draudžiamą importuoti į Europos Sąjungą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005, ir kadangi organizacijų „Amnesty International“, „Omega Research Foundation“ ir „Inter-Press Service“ ataskaitose pranešama, jog Europoje įsikūrusios įmonės importavo šiuos įtaisus į kai kurias valstybes nares, |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 į Europos Sąjungos valstybes nares leidžiama importuoti dėvimus varžomuosius elektrošoko įtaisus, kuriais prekiauti nedraudžiama, nors jie iš esmės panašūs į smūginį elektrošoko diržą, draudžiamą importuoti į Europos Sąjungą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005, ir kadangi organizacijų „Amnesty International“, „Omega Research Foundation“ ir „Inter-Press Service“ ataskaitose pranešama, jog Europoje įsikūrusios įmonės importavo šiuos įtaisus į kai kurias valstybes nares,

| J. | kadangi į Tarybos reglamente (EB) Nr. 1236/2005 pateiktą draudžiamų prekių ir įrangos sąrašą neįtraukta kai kuri policijos ir saugumo įranga, kuria šiuo metu prekiaujama tarptautiniu mastu ir kuri nenaudojama kitaip negu siekiant kankinti ir kitaip netinkamai elgtis, t. y. spygliuotos lazdos, kai kurie varžomieji sienos arba grindų įtaisai, kojų pančiai, priemonės pirštams arba nykščiams surakinti arba suveržti ir dėvimi smūginiai varžomieji elektrošoko įtaisai, išskyrus elektrošoko diržus, |
| --- | --- |

J.

kadangi į Tarybos reglamente (EB) Nr. 1236/2005 pateiktą draudžiamų prekių ir įrangos sąrašą neįtraukta kai kuri policijos ir saugumo įranga, kuria šiuo metu prekiaujama tarptautiniu mastu ir kuri nenaudojama kitaip negu siekiant kankinti ir kitaip netinkamai elgtis, t. y. spygliuotos lazdos, kai kurie varžomieji sienos arba grindų įtaisai, kojų pančiai, priemonės pirštams arba nykščiams surakinti arba suveržti ir dėvimi smūginiai varžomieji elektrošoko įtaisai, išskyrus elektrošoko diržus,

| K. | kadangi į prekių ir įrangos, kurių prekyba kontroliuojama pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005, sąrašą neįtraukta kai kuri policijos ir saugumo įranga, kuria šiuo metu prekiaujama tarptautiniu mastu ir kuri gali būti teisėtai naudojama teisėsaugos ir baudžiamaisiais tikslais, kai jos naudojimas reguliuojamas laikantis žmogaus teisių įsipareigojimų ir teisėsaugos geriausios praktikos standartų, tačiau kuri plačiu mastu netinkamai naudojama kankinimo ir kito netinkamo elgesio tikslais, t. y. antrankiai, lazdos ir kiti rankiniai poveikio prietaisai, aukštos įtampos smūginiai elektrošoko ginklai, veikiantys esant mažesnei negu 10 000 voltų įtampai, taip pat specialiai kontroliuojamai ir draudžiamai įrangai sukurtos sudedamosios dalys ir priedai, |
| --- | --- |

K.

kadangi į prekių ir įrangos, kurių prekyba kontroliuojama pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005, sąrašą neįtraukta kai kuri policijos ir saugumo įranga, kuria šiuo metu prekiaujama tarptautiniu mastu ir kuri gali būti teisėtai naudojama teisėsaugos ir baudžiamaisiais tikslais, kai jos naudojimas reguliuojamas laikantis žmogaus teisių įsipareigojimų ir teisėsaugos geriausios praktikos standartų, tačiau kuri plačiu mastu netinkamai naudojama kankinimo ir kito netinkamo elgesio tikslais, t. y. antrankiai, lazdos ir kiti rankiniai poveikio prietaisai, aukštos įtampos smūginiai elektrošoko ginklai, veikiantys esant mažesnei negu 10 000 voltų įtampai, taip pat specialiai kontroliuojamai ir draudžiamai įrangai sukurtos sudedamosios dalys ir priedai,

| L. | kadangi produktų eksporto bendrų taisyklių komitetas planuoja vėl susirinkti į posėdį 2010 m. birželio 29 d., |
| --- | --- |

L.

kadangi produktų eksporto bendrų taisyklių komitetas planuoja vėl susirinkti į posėdį 2010 m. birželio 29 d.,

| 1. | ragina valstybes nares nedelsiant informuoti Komisiją apie atitinkamas bausmes, kurias jos pradėjo taikyti už Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 pažeidimus, laikantis šio reglamento 17 straipsnio; |
| --- | --- |

1.

ragina valstybes nares nedelsiant informuoti Komisiją apie atitinkamas bausmes, kurias jos pradėjo taikyti už Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 pažeidimus, laikantis šio reglamento 17 straipsnio;

| 2. | ragina Komisiją ir produktų eksporto bendrų taisyklių komitetą vadovauti ir padėti valstybėms narėms griežtinti tokių baudų taikymą, jeigu šios baudos nepakankamos arba dar netaikomos; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir produktų eksporto bendrų taisyklių komitetą vadovauti ir padėti valstybėms narėms griežtinti tokių baudų taikymą, jeigu šios baudos nepakankamos arba dar netaikomos;

| 3. | primena valstybių narių įsipareigojimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 13 straipsnio 3 dalį laiku parengti viešas metines veiklos ataskaitas ir ragina Komisiją raštu pareikalauti valstybių narių, kurios nepateikė minėtųjų ataskaitų Komisijai, laikytis savo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

3.

primena valstybių narių įsipareigojimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 13 straipsnio 3 dalį laiku parengti viešas metines veiklos ataskaitas ir ragina Komisiją raštu pareikalauti valstybių narių, kurios nepateikė minėtųjų ataskaitų Komisijai, laikytis savo įsipareigojimų;

| 4. | ragina valstybes nares, siekiant, kad metinėse veiklos ataskaitose būtų pateikta pakankamai informacijos ir jos galėtų būti prasmingai viešai įvertintos, į šias ataskaitas įtraukti bent jau šiuos duomenis: gautų paraiškų skaičių, susijusias prekes ir kiekvienos paraiškos paskirties šalį, taip pat sprendimus, priimtus dėl kiekvienos šios paraiškos, ir, jeigu taikytina, veiklos nebuvimo ataskaitas; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares, siekiant, kad metinėse veiklos ataskaitose būtų pateikta pakankamai informacijos ir jos galėtų būti prasmingai viešai įvertintos, į šias ataskaitas įtraukti bent jau šiuos duomenis: gautų paraiškų skaičių, susijusias prekes ir kiekvienos paraiškos paskirties šalį, taip pat sprendimus, priimtus dėl kiekvienos šios paraiškos, ir, jeigu taikytina, veiklos nebuvimo ataskaitas;

| 5. | ragina Komisiją parengti valstybėms narėms metinės veiklos ataskaitos pavyzdį, siekiant visoms valstybėms narėms palengvinti šių ataskaitų sudarymą ir užtikrinti jų nuoseklumą; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją parengti valstybėms narėms metinės veiklos ataskaitos pavyzdį, siekiant visoms valstybėms narėms palengvinti šių ataskaitų sudarymą ir užtikrinti jų nuoseklumą;

| 6. | ragina Komisiją pradėti oficialią peržiūrą, kurią atlikti jai padėtų produktų eksporto bendrų taisyklių komitetas (kaip numatyta reglamento 15 ir 16 straipsniuose), kurios metu ji svarstytų valstybių narių įgyvendinimo ir leidimų suteikimo veiklą pagal minėtąjį reglamentą, įskaitant visų valstybių narių metinių veiklos ataskaitų analizę, ir paskelbti šios peržiūros išvadas kartu su kiekvienos valstybės narės kasmet nuo reglamento įsigaliojimo pateiktomis metinėmis veiklos ataskaitomis; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją pradėti oficialią peržiūrą, kurią atlikti jai padėtų produktų eksporto bendrų taisyklių komitetas (kaip numatyta reglamento 15 ir 16 straipsniuose), kurios metu ji svarstytų valstybių narių įgyvendinimo ir leidimų suteikimo veiklą pagal minėtąjį reglamentą, įskaitant visų valstybių narių metinių veiklos ataskaitų analizę, ir paskelbti šios peržiūros išvadas kartu su kiekvienos valstybės narės kasmet nuo reglamento įsigaliojimo pateiktomis metinėmis veiklos ataskaitomis;

| 7. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 13 straipsnyje numatytos procedūros siekiant, kad valstybės narės ir Komisija keistųsi informacija apie sprendimus dėl leidimų ir įgyvendinimo priemonių, būtų tinkamai įgyvendinamos taikant atsisakymo išduoti leidimą mechanizmą, jau naudojamą nesuteikiant leidimo karinio pobūdžio eksportui pagal COARM, arba kitas veiksmingas procedūras; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 13 straipsnyje numatytos procedūros siekiant, kad valstybės narės ir Komisija keistųsi informacija apie sprendimus dėl leidimų ir įgyvendinimo priemonių, būtų tinkamai įgyvendinamos taikant atsisakymo išduoti leidimą mechanizmą, jau naudojamą nesuteikiant leidimo karinio pobūdžio eksportui pagal COARM, arba kitas veiksmingas procedūras;

| 8. | ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie veiklą, kurią ji vykdė iki šios dienos siekdama sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms įgyvendinti 13 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie veiklą, kurią ji vykdė iki šios dienos siekdama sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms įgyvendinti 13 straipsnio nuostatas;

| 9. | prašo Komisijos Parlamentui pateikti ir paskelbti informaciją, kurią kasmet nuo reglamento įsigaliojimo jai pateikė kiekviena valstybė narė: ypač pranešimus apie atmestas paraiškas leidimui gauti, kaip nurodyta reglamento 11 straipsnyje; taip pat duomenis apie kiekvienos valstybės narės už reglamento pažeidimus taikomas atitinkamas bausmes; ir visą valstybių narių metinių veiklos ataskaitų turinį; |
| --- | --- |

9.

prašo Komisijos Parlamentui pateikti ir paskelbti informaciją, kurią kasmet nuo reglamento įsigaliojimo jai pateikė kiekviena valstybė narė: ypač pranešimus apie atmestas paraiškas leidimui gauti, kaip nurodyta reglamento 11 straipsnyje; taip pat duomenis apie kiekvienos valstybės narės už reglamento pažeidimus taikomas atitinkamas bausmes; ir visą valstybių narių metinių veiklos ataskaitų turinį;

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad produktų eksporto bendrų taisyklių komitetas reguliariai rengtų susitikimus, sudarytų aiškų oficialaus reglamento persvarstymo tvarkaraštį ir nustatytų procedūrą, kurią taikant būtų galima laiku išnagrinėti galimus reglamento pažeidimus; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad produktų eksporto bendrų taisyklių komitetas reguliariai rengtų susitikimus, sudarytų aiškų oficialaus reglamento persvarstymo tvarkaraštį ir nustatytų procedūrą, kurią taikant būtų galima laiku išnagrinėti galimus reglamento pažeidimus;

| 11. | ragina visas valstybes nares, siekiant prisidėti ir užkirsti kelią kankinimui ir kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ar baudimui, kontroliuoti techninę pagalbą trečiosioms šalims, kad būtų išvengta, jog ši techninė pagalba nebūtų netinkamai panaudojama gaminant prekes, skirtas mirties bausmei vykdyti, kankinimams ar kitam žiauriam ir nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui; |
| --- | --- |

11.

ragina visas valstybes nares, siekiant prisidėti ir užkirsti kelią kankinimui ir kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ar baudimui, kontroliuoti techninę pagalbą trečiosioms šalims, kad būtų išvengta, jog ši techninė pagalba nebūtų netinkamai panaudojama gaminant prekes, skirtas mirties bausmei vykdyti, kankinimams ar kitam žiauriam ir nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui;

| 12. | griežtai smerkia valstybių narių arba Europos Sąjungoje įsikūrusių įmonių bandymus importuoti smūginius elektrošoko diržus, kurių importas draudžiamas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005, arba kitus iš esmės panašaus poveikio dėvimus varžomuosius elektrošoko įtaisus, nors jie ir teisėti, ir ragina Komisiją pradėti skubų tyrimą siekiant nustatyti, ar smūginiai elektrošoko diržai arba susijusios kitų dėvimų varžomųjų elektrošoko įtaisų dalys, taip pat techninė pagalba ar mokymai buvo perduoti kuriai nors valstybei narei ir kada, prieš įsigaliojant minėtajam reglamentui ar nuo jo įsigaliojimo, taip pat nustatyti, ar šiose šalyse minėtuosius prietaisus naudojo teisėsaugos arba įkalinimo įstaigos, ir pranešti apie tai Parlamentui; |
| --- | --- |

12.

griežtai smerkia valstybių narių arba Europos Sąjungoje įsikūrusių įmonių bandymus importuoti smūginius elektrošoko diržus, kurių importas draudžiamas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005, arba kitus iš esmės panašaus poveikio dėvimus varžomuosius elektrošoko įtaisus, nors jie ir teisėti, ir ragina Komisiją pradėti skubų tyrimą siekiant nustatyti, ar smūginiai elektrošoko diržai arba susijusios kitų dėvimų varžomųjų elektrošoko įtaisų dalys, taip pat techninė pagalba ar mokymai buvo perduoti kuriai nors valstybei narei ir kada, prieš įsigaliojant minėtajam reglamentui ar nuo jo įsigaliojimo, taip pat nustatyti, ar šiose šalyse minėtuosius prietaisus naudojo teisėsaugos arba įkalinimo įstaigos, ir pranešti apie tai Parlamentui;

| 13. | ragina Komisiją peržiūrėti ir atnaujinti prekių, draudžiamų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 II priedą, sąrašą ir į jį įtraukti spygliuotas lazdas, varžomuosius sienos arba grindų įtaisus, grandines kojoms, grandines ir pančius, priemones pirštams arba nykščiams surakinti arba suveržti, smūginius antrankius ir kitus dėvimus smūginius elektrošoko įtaisus; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją peržiūrėti ir atnaujinti prekių, draudžiamų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 II priedą, sąrašą ir į jį įtraukti spygliuotas lazdas, varžomuosius sienos arba grindų įtaisus, grandines kojoms, grandines ir pančius, priemones pirštams arba nykščiams surakinti arba suveržti, smūginius antrankius ir kitus dėvimus smūginius elektrošoko įtaisus;

| 14. | ragina Komisiją peržiūrėti ir atnaujinti prekių, kontroliuojamų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 III priedą, sąrašą ir į jį įtraukti antrankius, lazdas ir kitus rankinius poveikio prietaisus bei nešiojamus elektrošoko prietaisus, veikiančius esant mažesnei negu 10 000 voltų įtampai; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją peržiūrėti ir atnaujinti prekių, kontroliuojamų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 III priedą, sąrašą ir į jį įtraukti antrankius, lazdas ir kitus rankinius poveikio prietaisus bei nešiojamus elektrošoko prietaisus, veikiančius esant mažesnei negu 10 000 voltų įtampai;

| 15. | taip pat ragina Komisiją nustatyti konkrečią tvarką, pagal kurią būtų reguliariai peržiūrimi prekių, nurodytų II ir III prieduose, sąrašai, kaip įgaliojama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 23 dalyje; |
| --- | --- |

15.

taip pat ragina Komisiją nustatyti konkrečią tvarką, pagal kurią būtų reguliariai peržiūrimi prekių, nurodytų II ir III prieduose, sąrašai, kaip įgaliojama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1236/2005 23 dalyje;

| 16. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kad į reglamentą kaip galima greičiau būtų įtraukta išlyga dėl vadinamojo galutinio kankinimo prietaiso naudojimo, kuri leistų valstybėms narėms, remiantis ankstesne informacija, apriboti ir tokiu būdu atsisakyti eksporto visų prekių, kurioms kyla didelis pavojus, kad jų galutiniai vartotojai jas gali panaudoti mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitam netinkamam elgesiui; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kad į reglamentą kaip galima greičiau būtų įtraukta išlyga dėl vadinamojo galutinio kankinimo prietaiso naudojimo, kuri leistų valstybėms narėms, remiantis ankstesne informacija, apriboti ir tokiu būdu atsisakyti eksporto visų prekių, kurioms kyla didelis pavojus, kad jų galutiniai vartotojai jas gali panaudoti mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitam netinkamam elgesiui;

| 17. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama kuo greičiau į reglamentą įtraukti draudimą bet kokiam Europos Sąjungos fiziniam ar juridiniam asmeniui iš bet kurios vietos tarpininkauti sudarant sandorius, kurie susiję su tarptautiniais perdavimais siekiant finansuoti kankinimams skirtas prekes, įskaitant pardavimus ir eksportą prekių, kurios praktiškai nenaudojamos jokiu kitu tikslu, bet tik mirties bausmei, kankinimui ar kitam netinkamam elgesiui, kaip nurodyta reglamento II priede, ir nustatyti reikalavimą valstybėms narėms pradėti taikyti veiksmingas priemones siekiant kontroliuoti tarpininkavimą sudarant sandorius, susijusius su prekių, nurodytų reglamento III priede, perdavimu; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama kuo greičiau į reglamentą įtraukti draudimą bet kokiam Europos Sąjungos fiziniam ar juridiniam asmeniui iš bet kurios vietos tarpininkauti sudarant sandorius, kurie susiję su tarptautiniais perdavimais siekiant finansuoti kankinimams skirtas prekes, įskaitant pardavimus ir eksportą prekių, kurios praktiškai nenaudojamos jokiu kitu tikslu, bet tik mirties bausmei, kankinimui ar kitam netinkamam elgesiui, kaip nurodyta reglamento II priede, ir nustatyti reikalavimą valstybėms narėms pradėti taikyti veiksmingas priemones siekiant kontroliuoti tarpininkavimą sudarant sandorius, susijusius su prekių, nurodytų reglamento III priede, perdavimu;

| 18. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo siekiama kuo greičiau į reglamentą įtraukti importuotojams skirtą reikalavimą gauti importo leidimą į Europos Sąjungą importuojamoms prekėms, nurodytoms reglamento III priede, ir valstybėms narėms taikyti reikalavimą nesuteikti tokių leidimų importuoti, kai yra rimtas pagrindas manyti, kad tokia įranga gali būti panaudota kankinimui ar kitokiam netinkamam elgesiui Europos Sąjungoje arba už jos ribų, po įrangos pardavimo; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo siekiama kuo greičiau į reglamentą įtraukti importuotojams skirtą reikalavimą gauti importo leidimą į Europos Sąjungą importuojamoms prekėms, nurodytoms reglamento III priede, ir valstybėms narėms taikyti reikalavimą nesuteikti tokių leidimų importuoti, kai yra rimtas pagrindas manyti, kad tokia įranga gali būti panaudota kankinimui ar kitokiam netinkamam elgesiui Europos Sąjungoje arba už jos ribų, po įrangos pardavimo;

| 19. | ragina Komisiją svarstyti priemones, kurias taikant būtų panaikinamas atleidimas nuo prievolės gauti importo ir eksporto leidimą III priede nurodytoms prekėms tranzitu gabenamoms per Europos Sąjungos teritoriją; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją svarstyti priemones, kurias taikant būtų panaikinamas atleidimas nuo prievolės gauti importo ir eksporto leidimą III priede nurodytoms prekėms tranzitu gabenamoms per Europos Sąjungos teritoriją;

| 20. | primena, kad 2008 m. buvo atnaujintos ES politikos dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, susijusios su trečiosiomis šalimis, gairės, ir ragina Tarybą ir Komisiją, remiantis minėtomis gairėmis, skatinti teikti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 kaip geriausios praktikos pavyzdį susitikimuose su trečiosiomis šalimis ir skatinti trečiąsias šalis, eksportuojančias įrangą, kurios importas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 draudžiamas, pranešti šių šalių prekiautojams apie reglamento draudimus; |
| --- | --- |

20.

primena, kad 2008 m. buvo atnaujintos ES politikos dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, susijusios su trečiosiomis šalimis, gairės, ir ragina Tarybą ir Komisiją, remiantis minėtomis gairėmis, skatinti teikti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 kaip geriausios praktikos pavyzdį susitikimuose su trečiosiomis šalimis ir skatinti trečiąsias šalis, eksportuojančias įrangą, kurios importas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 draudžiamas, pranešti šių šalių prekiautojams apie reglamento draudimus;

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tarptautinės prekybos kontrolę įrangai, kuri galėtų būti naudojama tarptautiniu mastu vykdant mirties bausmę, kankinant ar kitaip nežmoniškai elgiantis, ir ypač dėti pastangų siekiant skleisti JT Generalinės Asamblėjos kasmetinį raginimą užkirsti kelią ir uždrausti įrangos, specialiai sukurtos kankinimui, gamybą, prekybą ja, jos eksportą bei naudojimą, taip pat raginti visas valstybes reguliuoti gamybą, eksportą ir naudojimą įrangos, kuri nėra specialiai skirta kankinimui ar kitokiam netinkamam elgesiui, tačiau, kuri šiuo tikslu yra plačiai naudojama, ir prekybą ja; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tarptautinės prekybos kontrolę įrangai, kuri galėtų būti naudojama tarptautiniu mastu vykdant mirties bausmę, kankinant ar kitaip nežmoniškai elgiantis, ir ypač dėti pastangų siekiant skleisti JT Generalinės Asamblėjos kasmetinį raginimą užkirsti kelią ir uždrausti įrangos, specialiai sukurtos kankinimui, gamybą, prekybą ja, jos eksportą bei naudojimą, taip pat raginti visas valstybes reguliuoti gamybą, eksportą ir naudojimą įrangos, kuri nėra specialiai skirta kankinimui ar kitokiam netinkamam elgesiui, tačiau, kuri šiuo tikslu yra plačiai naudojama, ir prekybą ja;

| 22. | paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

22.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL C 87 E, 2002 4 11, p. 136.

(2)  OL L 200, 2005 7 30, p. 1.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/111

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisPadėtis Korėjos pusiasalyje

P7_TA(2010)0237

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Korėjos pusiasalyje

2011/C 236 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl klausimų, susijusių su padėtimi Korėjos pusiasalyje,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 2009/1002/BUSP,

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės C. Ashton 2010 m. gegužės 20 d. pareiškimą dėl Korėjos Respublikos laivo „Cheonan“ paskandinimo ataskaitos paskelbimo,

atsižvelgdamas į ataskaitą „Pietų Korėjos Respublikos laivo „Cheonan“ paskandinimo tyrimo rezultatai“,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1718 (2006) ir Nr. 1874 (2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi po laivo „Cheonan“ paskandinimo 2010 m. kovo 26 d., kurio metu žuvo 46 žmonės, labai padidėjo įtampa Korėjos pusiasalyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi po laivo „Cheonan“ paskandinimo 2010 m. kovo 26 d., kurio metu žuvo 46 žmonės, labai padidėjo įtampa Korėjos pusiasalyje,

| B. | kadangi 2010 m. gegužės 15 d. jūros dugne aptikta torpedos CHT-02D dalių, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2010 m. gegužės 15 d. jūros dugne aptikta torpedos CHT-02D dalių,

| C. | kadangi Komisijos Pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė Catherine Ashton pasmerkė išpuolį prieš laivą „Cheonan“ kaip gėdingą ir labai neatsakingą aktą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijos Pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė Catherine Ashton pasmerkė išpuolį prieš laivą „Cheonan“ kaip gėdingą ir labai neatsakingą aktą,

| D. | kadangi tarptautinei jungtinei civilinių ir karinių tyrimų grupei atlikus tyrimą, t. y. atlikus tyrimo ir vertinimo procedūrą remiantis objektyviu moksliniu principu, rasta aiškių ir neginčytinų įrodymų, kad laivas „Cheonan“ nuskendo dėl išorinio povandeninio sprogimo, kurį sukėlė Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje (KLDR) pagaminta torpeda; ta pati išvada randama Neutralių tautų priežiūros komiteto atliktame vertinime, |
| --- | --- |

D.

kadangi tarptautinei jungtinei civilinių ir karinių tyrimų grupei atlikus tyrimą, t. y. atlikus tyrimo ir vertinimo procedūrą remiantis objektyviu moksliniu principu, rasta aiškių ir neginčytinų įrodymų, kad laivas „Cheonan“ nuskendo dėl išorinio povandeninio sprogimo, kurį sukėlė Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje (KLDR) pagaminta torpeda; ta pati išvada randama Neutralių tautų priežiūros komiteto atliktame vertinime,

| E. | kadangi incidento metu visi kitų kaimyninių šalių povandeniniai laivai buvo savo bazėse arba netoli jų, |
| --- | --- |

E.

kadangi incidento metu visi kitų kaimyninių šalių povandeniniai laivai buvo savo bazėse arba netoli jų,

| F. | kadangi JT Generalinis Sekretorius Ban Ki Moon pažymėjo, kad ataskaitos išvados kelia didžiulį susirūpinimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi JT Generalinis Sekretorius Ban Ki Moon pažymėjo, kad ataskaitos išvados kelia didžiulį susirūpinimą,

| G. | kadangi Korėjos Respublikos vyriausybė pareikalavo viešai atsiprašyti ir pažadėti, kad KLDR valdžios institucijos nesiims jokių tolesnių provokacinių veiksmų, |
| --- | --- |

G.

kadangi Korėjos Respublikos vyriausybė pareikalavo viešai atsiprašyti ir pažadėti, kad KLDR valdžios institucijos nesiims jokių tolesnių provokacinių veiksmų,

| H. | kadangi KLDR vyriausybė paneigė bet kokias sąsajas su laivo „Cheonan“ paskandinimu, apkaltino Korėjos Respubliką faktų klastojimu ir atvirai pagrasino karu, jeigu Korėjos Respublika imtų taikyti papildomas sankcijas, |
| --- | --- |

H.

kadangi KLDR vyriausybė paneigė bet kokias sąsajas su laivo „Cheonan“ paskandinimu, apkaltino Korėjos Respubliką faktų klastojimu ir atvirai pagrasino karu, jeigu Korėjos Respublika imtų taikyti papildomas sankcijas,

| I. | kadangi ginkluotosios KLDR pajėgos tęsė provokacinius ir beatodairiškus karinius veiksmus, kaip antai trijų Kinijos piliečių nužudymas 2010 m. birželio 4 d. Kinijos Liaudies Respublikos ir KLDR pasienyje, |
| --- | --- |

I.

kadangi ginkluotosios KLDR pajėgos tęsė provokacinius ir beatodairiškus karinius veiksmus, kaip antai trijų Kinijos piliečių nužudymas 2010 m. birželio 4 d. Kinijos Liaudies Respublikos ir KLDR pasienyje,

| J. | kadangi po incidento Korėjos Respublika paskelbė nutraukianti visus ryšius su KLDR, išskyrus humanitarinės pagalbos teikimą ir su Kaesongo pramonės kompleksu susijusią veiklą, |
| --- | --- |

J.

kadangi po incidento Korėjos Respublika paskelbė nutraukianti visus ryšius su KLDR, išskyrus humanitarinės pagalbos teikimą ir su Kaesongo pramonės kompleksu susijusią veiklą,

| K. | kadangi Korėjos Respublikos vyriausybė pareiškė negrįšianti prie šešiašalių derybų, kol KLDR atžvilgiu nebus imtasi atitinkamų priemonių, |
| --- | --- |

K.

kadangi Korėjos Respublikos vyriausybė pareiškė negrįšianti prie šešiašalių derybų, kol KLDR atžvilgiu nebus imtasi atitinkamų priemonių,

| L. | kadangi ES tvirtai pritaria tam, kad Korėjos pusiasalyje būtų atsisakyta branduolinio ginklo ir kad būtų atnaujintos šešiašalės derybos – esminis procesas taikai ir stabilumui regione užtikrinti, |
| --- | --- |

L.

kadangi ES tvirtai pritaria tam, kad Korėjos pusiasalyje būtų atsisakyta branduolinio ginklo ir kad būtų atnaujintos šešiašalės derybos – esminis procesas taikai ir stabilumui regione užtikrinti,

| M. | kadangi Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos vyriausybės dar nepriėmė aiškios pozicijos dėl galutinės jungtinės tyrimų grupės ataskaitos ir išvadų, |
| --- | --- |

M.

kadangi Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos vyriausybės dar nepriėmė aiškios pozicijos dėl galutinės jungtinės tyrimų grupės ataskaitos ir išvadų,

| N. | kadangi Pietų Korėja oficialiai nukreipė klausimą svarstyti JT Saugumo Taryboje, o KLDR tuo pat metu raštu kreipėsi į JT Saugumo Tarybos Pirmininką neigdama bet kokią atsakomybę už išpuolį ir ragindama Saugumo Tarybą padėti KLDR užbaigti jos pačios atliekamus tyrimus, |
| --- | --- |

N.

kadangi Pietų Korėja oficialiai nukreipė klausimą svarstyti JT Saugumo Taryboje, o KLDR tuo pat metu raštu kreipėsi į JT Saugumo Tarybos Pirmininką neigdama bet kokią atsakomybę už išpuolį ir ragindama Saugumo Tarybą padėti KLDR užbaigti jos pačios atliekamus tyrimus,

| 1. | nuoširdžiai apgailestauja dėl tragiškų netekčių nuskendus Pietų Korėjos korvetei „Cheonan“ ir reiškia solidarią ir draugišką užuojautą Korėjos Respublikos vyriausybei, žuvusiųjų šeimoms ir Korėjos žmonėms; |
| --- | --- |

1.

nuoširdžiai apgailestauja dėl tragiškų netekčių nuskendus Pietų Korėjos korvetei „Cheonan“ ir reiškia solidarią ir draugišką užuojautą Korėjos Respublikos vyriausybei, žuvusiųjų šeimoms ir Korėjos žmonėms;

| 2. | kaip ir Komisijos Pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė, smerkia išpuolį ir teigiamai vertina santūrią Korėjos Respublikos reakciją; |
| --- | --- |

2.

kaip ir Komisijos Pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė, smerkia išpuolį ir teigiamai vertina santūrią Korėjos Respublikos reakciją;

| 3. | pritaria jungtinės tyrimų grupės galutinės ataskaitos išvadoms, kuriose nurodoma, kad laivas nuskendo dėl Šiaurės Korėjoje pagamintos torpedos sukelto sprogimo, ir griežtai smerkia šį išpuolį kaip provokacinį aktą, nukreiptą prieš taiką ir stabilumą Korėjos pusiasalyje; |
| --- | --- |

3.

pritaria jungtinės tyrimų grupės galutinės ataskaitos išvadoms, kuriose nurodoma, kad laivas nuskendo dėl Šiaurės Korėjoje pagamintos torpedos sukelto sprogimo, ir griežtai smerkia šį išpuolį kaip provokacinį aktą, nukreiptą prieš taiką ir stabilumą Korėjos pusiasalyje;

| 4. | apgailestauja, kad Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos vyriausybės iki šiol nepriėmė aiškios pozicijos dėl galutinės jungtinės tyrimų grupės ataskaitos išvadų; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja, kad Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos vyriausybės iki šiol nepriėmė aiškios pozicijos dėl galutinės jungtinės tyrimų grupės ataskaitos išvadų;

| 5. | ragina abi šalis elgtis santūriai, pritaikyti visas įmanomas priemones santykiams tarp Šiaurės ir Pietų Korėjos pagerinti ir dėti daugiau pastangų ilgalaikei taikai ir saugumui Korėjos pusiasalyje paskatinti; |
| --- | --- |

5.

ragina abi šalis elgtis santūriai, pritaikyti visas įmanomas priemones santykiams tarp Šiaurės ir Pietų Korėjos pagerinti ir dėti daugiau pastangų ilgalaikei taikai ir saugumui Korėjos pusiasalyje paskatinti;

| 6. | ragina Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos vyriausybes – nuolatines JT Saugumo Tarybos nares – atidžiai išanalizuoti galutinę jungtinės tyrimų grupės ataskaitą ir jos išvadas; |
| --- | --- |

6.

ragina Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos vyriausybes – nuolatines JT Saugumo Tarybos nares – atidžiai išanalizuoti galutinę jungtinės tyrimų grupės ataskaitą ir jos išvadas;

| 7. | ragina Kinijos Liaudies Respubliką – nuolatinę JT Saugumo Tarybos narę ir pagrindinę KLDR prekybos sąjungininkę – siekti daryti atitinkamą teigiamą įtaką KLDR ir pasistengti užtikrinti, kad konfliktas nebūtų toliau eskaluojamas; |
| --- | --- |

7.

ragina Kinijos Liaudies Respubliką – nuolatinę JT Saugumo Tarybos narę ir pagrindinę KLDR prekybos sąjungininkę – siekti daryti atitinkamą teigiamą įtaką KLDR ir pasistengti užtikrinti, kad konfliktas nebūtų toliau eskaluojamas;

| 8. | reiškia savo paramą Korėjos Respublikos vyriausybei, kuri nukreipė klausimą svarstyti JT Saugumo Taryboje; |
| --- | --- |

8.

reiškia savo paramą Korėjos Respublikos vyriausybei, kuri nukreipė klausimą svarstyti JT Saugumo Taryboje;

| 9. | ragina šešiašalėse derybose dalyvaujančias šalis toliau bendradarbiauti siekiant užtikrinti, kad būtų atnaujintos derybos dėl KLDR branduolinės programos nutraukimo; |
| --- | --- |

9.

ragina šešiašalėse derybose dalyvaujančias šalis toliau bendradarbiauti siekiant užtikrinti, kad būtų atnaujintos derybos dėl KLDR branduolinės programos nutraukimo;

| 10. | ragina Komisiją toliau vykdyti esamas humanitarinės pagalbos programas ir išsaugoti atvirus bendravimo su KLDR šaltinius, kadangi šios pagalbos programos tiesiogiai veikia KLDR žmonių gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją toliau vykdyti esamas humanitarinės pagalbos programas ir išsaugoti atvirus bendravimo su KLDR šaltinius, kadangi šios pagalbos programos tiesiogiai veikia KLDR žmonių gyvenimo sąlygas;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos Pirmininkui, Komisijos Pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybos pirmininkui, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui ir Korėjos Respublikos bei KLDR vyriausybėms. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos Pirmininkui, Komisijos Pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybos pirmininkui, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui ir Korėjos Respublikos bei KLDR vyriausybėms.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/113 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/113

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisBosnija ir Hercegovina

P7_TA(2010)0238

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje

2011/C 236 E/19

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, pasirašytą 2008 m. birželio 16 d.,

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1244/2009 (1) dėl vizų režimo liberalizavimo,

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų ir 2009 m. lapkričio 30 d. išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos,

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 16 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų ir jų priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų valstybėms: Europos integracijos link“, kurioms buvo pritarta 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 22 d. Europos žmogaus teisių teismo didžiosios kolegijos sprendimą, priimtą byloje Sejdic ir Finci prieš Bosniją ir Hercegoviną (pareiškimai Nr. 27996/06 ir 34836/06),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje (2),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES pakartotinai patvirtino savo įsipareigojimą Vakarų Balkanų šalims, įskaitant Bosniją ir Hercegoviną, suteikti ES narystę; tačiau, kadangi šios šalys, jei nori įstoti į ES, yra visų pirma pačios atsakingos už Kopenhagos kriterijų laikymąsi ir turi būti apsisprendusios ir sugebėti jų laikytis, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES pakartotinai patvirtino savo įsipareigojimą Vakarų Balkanų šalims, įskaitant Bosniją ir Hercegoviną, suteikti ES narystę; tačiau, kadangi šios šalys, jei nori įstoti į ES, yra visų pirma pačios atsakingos už Kopenhagos kriterijų laikymąsi ir turi būti apsisprendusios ir sugebėti jų laikytis,

| B. | kadangi Bosnija ir Hercegovina išgyvena ilgą politinės, ekonominės ir socialinės stagnacijos laikotarpį, kai šiose srityse nuolat vyrauja sąstingis, kurį apibūdina menki tarpetniniai santykiai, kuriuos sukėlė politinė retorika ir politinio elito nenoras ir negebėjimas rasti kompromisų ir suderinti bendros vizijos skubiai spręstinų politinių, ekonominių ir socialinių problemų klausimu, |
| --- | --- |

B.

kadangi Bosnija ir Hercegovina išgyvena ilgą politinės, ekonominės ir socialinės stagnacijos laikotarpį, kai šiose srityse nuolat vyrauja sąstingis, kurį apibūdina menki tarpetniniai santykiai, kuriuos sukėlė politinė retorika ir politinio elito nenoras ir negebėjimas rasti kompromisų ir suderinti bendros vizijos skubiai spręstinų politinių, ekonominių ir socialinių problemų klausimu,

| C. | kadangi vis aštresnė nacionalistinė ir separatistinė retorika visiškai neatitinka pagrindinių Europos vertybių, socialinio ir ekonominio vystimosi bei politinio stabilumo principų, kenkia bendriems šalies interesams, trukdo etninių grupių susitaikymui ir šalies siekiams tapti ES nare, kadangi gresia pavojus, kad šalis dar labiau atsiliks nuo kitų Vakarų Balkanų šalių ir praras Europos integracijos galimybę, |
| --- | --- |

C.

kadangi vis aštresnė nacionalistinė ir separatistinė retorika visiškai neatitinka pagrindinių Europos vertybių, socialinio ir ekonominio vystimosi bei politinio stabilumo principų, kenkia bendriems šalies interesams, trukdo etninių grupių susitaikymui ir šalies siekiams tapti ES nare, kadangi gresia pavojus, kad šalis dar labiau atsiliks nuo kitų Vakarų Balkanų šalių ir praras Europos integracijos galimybę,

| D. | kadangi Deitono taikos susitarimas buvo reikalingas siekiant užkirsti kelią kraujo praliejimui, tačiau nepavyko sukurti savęs išlaikančios ir veikiančios Bosnijos ir Hercegovinos valstybės; kadangi politinių sprendimų priėmimo proceso, kurį vykdo valstybė ir sukurtieji autonominiai vienetai, fragmentiškumas, kompetencijų dubliavimas ir su teisėkūra susijusios darnos tarp įvairaus lygmens valdžios institucijų stoka ir toliau išlieka pagrindinė kliūtis norint, kad vyriausybė dirbtų veiksmingai, tai taip pat kenkia šalies gebėjimams siekti greitos pažangos darant reformas, būtinas narystei ES, |
| --- | --- |

D.

kadangi Deitono taikos susitarimas buvo reikalingas siekiant užkirsti kelią kraujo praliejimui, tačiau nepavyko sukurti savęs išlaikančios ir veikiančios Bosnijos ir Hercegovinos valstybės; kadangi politinių sprendimų priėmimo proceso, kurį vykdo valstybė ir sukurtieji autonominiai vienetai, fragmentiškumas, kompetencijų dubliavimas ir su teisėkūra susijusios darnos tarp įvairaus lygmens valdžios institucijų stoka ir toliau išlieka pagrindinė kliūtis norint, kad vyriausybė dirbtų veiksmingai, tai taip pat kenkia šalies gebėjimams siekti greitos pažangos darant reformas, būtinas narystei ES,

| E. | kadangi konstitucinė reforma ir toliau išlieka pagrindinė reforma siekiant, kad Bosnija ir Hercegovina taptų efektyvia ir gerai veikiančia valstybe; kadangi dėl to, kad teisinės sistemos struktūra sudėtinga, nėra bendro biudžeto ir Bosnijos ir Hercegovinos aukščiausiojo teismo, kuris galėtų padėti derinti keturias vidaus teisines sistemas, kad esama politinio kišimosi į teismų sistemą ir dėl Serbų Respublikos (SR) vyriausybės nuolat kyla problemų, susijusių su valstybės lygmens teisminių institucijų jurisdikcija ir kompetencija, trukdoma veikti teisminei valdžiai ir kliudoma atlikti reformą; kadangi norint, kad autonominiai vienetai veiktų efektyviau ir būtų labiau suderinti su valstybės institucijų struktūra, reikia keisti jų struktūrą, kuri buvo sukurta vadovaujantis tarptautiniais sprendimais, |
| --- | --- |

E.

kadangi konstitucinė reforma ir toliau išlieka pagrindinė reforma siekiant, kad Bosnija ir Hercegovina taptų efektyvia ir gerai veikiančia valstybe; kadangi dėl to, kad teisinės sistemos struktūra sudėtinga, nėra bendro biudžeto ir Bosnijos ir Hercegovinos aukščiausiojo teismo, kuris galėtų padėti derinti keturias vidaus teisines sistemas, kad esama politinio kišimosi į teismų sistemą ir dėl Serbų Respublikos (SR) vyriausybės nuolat kyla problemų, susijusių su valstybės lygmens teisminių institucijų jurisdikcija ir kompetencija, trukdoma veikti teisminei valdžiai ir kliudoma atlikti reformą; kadangi norint, kad autonominiai vienetai veiktų efektyviau ir būtų labiau suderinti su valstybės institucijų struktūra, reikia keisti jų struktūrą, kuri buvo sukurta vadovaujantis tarptautiniais sprendimais,

| F. | kadangi europinė visų šalies piliečių ateitis yra Europos Sąjunga; kadangi galimybė tapti ES nare – vienas labiausiai Bosnijos ir Hercegovinos žmones vienijančių veiksnių; kadangi Bosnija ir Hercegovina gali tikėtis tapti ES nare tik kaip viena šalis ir bet kokie bandymai pakenkti valstybinėms institucijoms arba jas susilpninti, pasinaudoti visuomene neatsakingos nacionalistinės ir separatistinės politikos tikslais neleis visiems piliečiams pasinaudoti Europos integracijos teikiamais privalumais; kadangi Bosnijos ir Hercegovinos pažanga darant reformas, susijusias su ES integracijos procesu, nedidelė; kadangi dėmesį visų pirma kreipiant į etninius ir autonomijos klausimus gali būti trukdoma vykdyti narystės ES ir NATO reikalavimus, |
| --- | --- |

F.

kadangi europinė visų šalies piliečių ateitis yra Europos Sąjunga; kadangi galimybė tapti ES nare – vienas labiausiai Bosnijos ir Hercegovinos žmones vienijančių veiksnių; kadangi Bosnija ir Hercegovina gali tikėtis tapti ES nare tik kaip viena šalis ir bet kokie bandymai pakenkti valstybinėms institucijoms arba jas susilpninti, pasinaudoti visuomene neatsakingos nacionalistinės ir separatistinės politikos tikslais neleis visiems piliečiams pasinaudoti Europos integracijos teikiamais privalumais; kadangi Bosnijos ir Hercegovinos pažanga darant reformas, susijusias su ES integracijos procesu, nedidelė; kadangi dėmesį visų pirma kreipiant į etninius ir autonomijos klausimus gali būti trukdoma vykdyti narystės ES ir NATO reikalavimus,

| G. | kadangi Taryba ir Komisija turi parodyti, kad gali aktyviau vadovauti ir būti varomoji jėga inicijuojant ir vykdant tolesnes reformas, |
| --- | --- |

G.

kadangi Taryba ir Komisija turi parodyti, kad gali aktyviau vadovauti ir būti varomoji jėga inicijuojant ir vykdant tolesnes reformas,

| H. | kadangi per ankstyvas Vyriausiojo įgaliotinio biuro (VĮB) uždarymas vadovaujantis teisėtu noru vietos lygmeniu turėti daugiau įtakos politiniam procesui galėtų turėti padarinių šalies stabilumui ir itin reikalingų reformų greičiui ir rezultatams; kadangi pereiti nuo VĮB prie ES specialiojo įgaliotinio, kuris turėtų daugiau galių, yra būtinas etapas, kuris sudarytų sąlygas gauti šalies kandidatės statusą, |
| --- | --- |

H.

kadangi per ankstyvas Vyriausiojo įgaliotinio biuro (VĮB) uždarymas vadovaujantis teisėtu noru vietos lygmeniu turėti daugiau įtakos politiniam procesui galėtų turėti padarinių šalies stabilumui ir itin reikalingų reformų greičiui ir rezultatams; kadangi pereiti nuo VĮB prie ES specialiojo įgaliotinio, kuris turėtų daugiau galių, yra būtinas etapas, kuris sudarytų sąlygas gauti šalies kandidatės statusą,

| I. | kadangi reikia pasveikinti Bosniją ir Hercegoviną, tapusią nenuolatine JT Saugumo Tarybos nare 2010–2011 m. laikotarpiu, kadangi tai rodo, kad šalis gali visateisiškai ir atsakingai dalyvauti svarstant tarptautinius klausimus, |
| --- | --- |

I.

kadangi reikia pasveikinti Bosniją ir Hercegoviną, tapusią nenuolatine JT Saugumo Tarybos nare 2010–2011 m. laikotarpiu, kadangi tai rodo, kad šalis gali visateisiškai ir atsakingai dalyvauti svarstant tarptautinius klausimus,

| J. | kadangi tie Bosnijos ir Hercegovinos asmenys ar institucijos, turintys politinę atsakomybę, deramai neužtikrino, kad būtų įvykdytas teisingumas, kurio laukia tūkstančiai moterų ir merginų, kurios buvo išprievartautos per 1992–1995 m. karą, nes lytinių karo nusikaltimų, dėl kurių būtų pradėtas baudžiamasis persekiojimas, skaičius išlieka labai mažas, ir atlyginta jų patirta žala, kadangi su aukomis dažnai buvo elgiamasi negerbiant jų orumo ir jos nebuvo užtektinai apsaugomos ir remiamos, kad galėtų atkurti savo gyvenimą, |
| --- | --- |

J.

kadangi tie Bosnijos ir Hercegovinos asmenys ar institucijos, turintys politinę atsakomybę, deramai neužtikrino, kad būtų įvykdytas teisingumas, kurio laukia tūkstančiai moterų ir merginų, kurios buvo išprievartautos per 1992–1995 m. karą, nes lytinių karo nusikaltimų, dėl kurių būtų pradėtas baudžiamasis persekiojimas, skaičius išlieka labai mažas, ir atlyginta jų patirta žala, kadangi su aukomis dažnai buvo elgiamasi negerbiant jų orumo ir jos nebuvo užtektinai apsaugomos ir remiamos, kad galėtų atkurti savo gyvenimą,

| K. | kadangi 2010 m. liepos 11 d. bus minimos 15-osios Srebrenicos ir Potočarų genocido metinės, |
| --- | --- |

K.

kadangi 2010 m. liepos 11 d. bus minimos 15-osios Srebrenicos ir Potočarų genocido metinės,

| L. | kadangi Deitono taikos susitarimo VII priedo nuostatos dar nėra visapusiškai įgyvendintos; kadangi vis dar reikia priimti teisingus, visapusiškus ir tvarius sprendimus, susijusius su 115 000 viduje perkeltų asmenų, pabėgėlių ir kitų nuo konflikto nukentėjusių asmenų, taip pat reikia pasistūmėti darant pažangą sugrįžusių asmenų socialinės ir ekonominės integracijos stiprinimo srityje; kadangi Tarptautinis raudonojo kryžiaus komitetas teigia, kad pasibaigus karui yra dar apie 10 000 žmonių, dingusių be žinios, ir apie jų likimą kol kas nieko nežinoma, |
| --- | --- |

L.

kadangi Deitono taikos susitarimo VII priedo nuostatos dar nėra visapusiškai įgyvendintos; kadangi vis dar reikia priimti teisingus, visapusiškus ir tvarius sprendimus, susijusius su 115 000 viduje perkeltų asmenų, pabėgėlių ir kitų nuo konflikto nukentėjusių asmenų, taip pat reikia pasistūmėti darant pažangą sugrįžusių asmenų socialinės ir ekonominės integracijos stiprinimo srityje; kadangi Tarptautinis raudonojo kryžiaus komitetas teigia, kad pasibaigus karui yra dar apie 10 000 žmonių, dingusių be žinios, ir apie jų likimą kol kas nieko nežinoma,

| M. | kadangi Komisija 2010 m. gegužės 27 d. pateikė pasiūlymą dėl teisės akto dėl vizų režimo liberalizavimo Bosnijai ir Hercegovinai (COM(2010)0256), o tai formaliai atveria kelią galimam liberalizavimui 2010 m., |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija 2010 m. gegužės 27 d. pateikė pasiūlymą dėl teisės akto dėl vizų režimo liberalizavimo Bosnijai ir Hercegovinai (COM(2010)0256), o tai formaliai atveria kelią galimam liberalizavimui 2010 m.,

| N. | kadangi Prancūzija, Italija ir Liuksemburgas dar neratifikavo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo, taigi šalies Europos integracijos procesas stabdomas, |
| --- | --- |

N.

kadangi Prancūzija, Italija ir Liuksemburgas dar neratifikavo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo, taigi šalies Europos integracijos procesas stabdomas,

| O. | kadangi labai ryškus tautinis susiskaidymas rodo, kad šaliai būtina kompleksiška, šiuolaikiška švietimo sistema be segregacijos, |
| --- | --- |

O.

kadangi labai ryškus tautinis susiskaidymas rodo, kad šaliai būtina kompleksiška, šiuolaikiška švietimo sistema be segregacijos,

| P. | kadangi Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos deda nepakankamai pastangų, veiksmingai kovodamos su korupcija, kuri ypatingai kenkia ekonominiam, socialiniam ir politiniam šalies vystymuisi, |
| --- | --- |

P.

kadangi Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos deda nepakankamai pastangų, veiksmingai kovodamos su korupcija, kuri ypatingai kenkia ekonominiam, socialiniam ir politiniam šalies vystymuisi,

| Q. | kadangi prekyba žmonėmis – sunkus nusikaltimas ir didelis žmogaus teisių pažeidimas; kadangi Bosnija ir Hercegovina – prekybos žmonėmis, visų pirma, moterimis ir mergaitėmis, kilmės ir, kiek mažesniu mastu, tranzito ir galutinio tikslo šalis, |
| --- | --- |

Q.

kadangi prekyba žmonėmis – sunkus nusikaltimas ir didelis žmogaus teisių pažeidimas; kadangi Bosnija ir Hercegovina – prekybos žmonėmis, visų pirma, moterimis ir mergaitėmis, kilmės ir, kiek mažesniu mastu, tranzito ir galutinio tikslo šalis,

| R. | kadangi valstybės ir autonominio vieneto konstitucijose įtvirtintas vienodo požiūrio į visus žmones principas; kadangi romų gyvenimo sąlygos vis dar labai prastos, ir jie diskriminuojami; kadangi lyties ar seksualinės orientacijos pagrindu vykdoma diskriminacija ir socialinė atskirtis tebėra įprastas reiškinys; kadangi ir toliau nesiliauja prieš šias grupes nukreipti fiziniai išpuoliai, su jais netinkamai elgiamasi ir jie toliau bauginami, |
| --- | --- |

R.

kadangi valstybės ir autonominio vieneto konstitucijose įtvirtintas vienodo požiūrio į visus žmones principas; kadangi romų gyvenimo sąlygos vis dar labai prastos, ir jie diskriminuojami; kadangi lyties ar seksualinės orientacijos pagrindu vykdoma diskriminacija ir socialinė atskirtis tebėra įprastas reiškinys; kadangi ir toliau nesiliauja prieš šias grupes nukreipti fiziniai išpuoliai, su jais netinkamai elgiamasi ir jie toliau bauginami,

| S. | kadangi nedarbo lygis ir toliau labai aukštas ir dar padidėjo dėl ekonomikos krizės; kadangi tai, kad nėra galimybių įsidarbinti, visų pirma, jaunuoliams – kliūtis šalies progresui, dėl kurios didėja politinė įtampa; kadangi ekonominė gerovė – labai svarbus tolesnio šalies vystymosi ir susitaikymo Bosnijoje ir Hercegovinoje veiksnys, |
| --- | --- |

S.

kadangi nedarbo lygis ir toliau labai aukštas ir dar padidėjo dėl ekonomikos krizės; kadangi tai, kad nėra galimybių įsidarbinti, visų pirma, jaunuoliams – kliūtis šalies progresui, dėl kurios didėja politinė įtampa; kadangi ekonominė gerovė – labai svarbus tolesnio šalies vystymosi ir susitaikymo Bosnijoje ir Hercegovinoje veiksnys,

Europinė perspektyva

| 1. | išreiškia savo nepasitenkinimą nedidele Bosnijos ir Hercegovinos pažanga, kurią ji padarė siekdama stabilizacijos ir vystymosi, taip pat kaip galima šalis kandidatė į ES nares; su didėjančiu nerimu stebi nestabilią politinę atmosferą ir bendros visų politinių jėgų vizijos nebuvimą ir labai smerkia provokacines kalbas, kurios daro neigiamą įtaką etninių grupių susitaikymo procesui ir valstybinių struktūrų veikimui; laikosi nuomonės, kad Serbų Respublikos vadovų pareiškimas referendumo dėl taikaus atsiskyrimo klausimu yra provokacija ir grėsmė Bosnijos ir Hercegovinos stabilumui, suverenitetui ir teritoriniam vientisumui; |
| --- | --- |

1.

išreiškia savo nepasitenkinimą nedidele Bosnijos ir Hercegovinos pažanga, kurią ji padarė siekdama stabilizacijos ir vystymosi, taip pat kaip galima šalis kandidatė į ES nares; su didėjančiu nerimu stebi nestabilią politinę atmosferą ir bendros visų politinių jėgų vizijos nebuvimą ir labai smerkia provokacines kalbas, kurios daro neigiamą įtaką etninių grupių susitaikymo procesui ir valstybinių struktūrų veikimui; laikosi nuomonės, kad Serbų Respublikos vadovų pareiškimas referendumo dėl taikaus atsiskyrimo klausimu yra provokacija ir grėsmė Bosnijos ir Hercegovinos stabilumui, suverenitetui ir teritoriniam vientisumui;

| 2. | primygtinai ragina susilaikyti nuo nacionalistinės ir separatistinės retorikos, kuri supriešina visuomenę ir menkina Deitono taikos susitarimo esmę, ragina rimtai imtis darbo ir pasiekti ilgalaikius susitarimus, kuriais remiantis būtų kuriama tinkamai veikianti valstybė ir kurie padėtų Bosnijos ir Hercegovinos institucijoms integruotis į ES, taip pat kuriais būtų gerinama bendra šalies padėtis; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina susilaikyti nuo nacionalistinės ir separatistinės retorikos, kuri supriešina visuomenę ir menkina Deitono taikos susitarimo esmę, ragina rimtai imtis darbo ir pasiekti ilgalaikius susitarimus, kuriais remiantis būtų kuriama tinkamai veikianti valstybė ir kurie padėtų Bosnijos ir Hercegovinos institucijoms integruotis į ES, taip pat kuriais būtų gerinama bendra šalies padėtis;

| 3. | primena, kad įstoti į Europos Sąjungą reiškia pripažinti vertybes ir taisykles, kuriomis grindžiama ES, t. y. žmogaus teises, įskaitant nacionalinėms mažumoms priklausančių asmenų teises, solidarumą, toleranciją, demokratiją, teisės viršenybę, įskaitant teismų nepriklausomybę; |
| --- | --- |

3.

primena, kad įstoti į Europos Sąjungą reiškia pripažinti vertybes ir taisykles, kuriomis grindžiama ES, t. y. žmogaus teises, įskaitant nacionalinėms mažumoms priklausančių asmenų teises, solidarumą, toleranciją, demokratiją, teisės viršenybę, įskaitant teismų nepriklausomybę;

| 4. | ragina Pirmininko pavaduotoją-Vyriausiąją įgaliotinę ir už ES plėtrą ir kaimynystės politiką atsakingą Komisijos narį taikyti Bosnijos ir Hercegovinos politikams visas ES įtakos priemones norint, kad jie dėtų daugiau bendrų pastangų siekdami įvykdyti Europos partnerystės reikalavimus ir pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą prisiimtus įsipareigojimus; primena visiems politiniams veikėjams, kad šie du dokumentai yra svarbiausios gairės siekiant integruotis į ES ir kad jie atsakingi piliečiams už tai, kad būtų pasiekta kompromisų ir susitarta dėl reformų; ragina Pirmininko pavaduotoją-Vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją nuosekliau ir labiau atsižvelgiant į rezultatus taikyti ES sąlygas, kad būtų patenkinti tikrieji Bosnijos ir Hercegovinos žmonių poreikiai; |
| --- | --- |

4.

ragina Pirmininko pavaduotoją-Vyriausiąją įgaliotinę ir už ES plėtrą ir kaimynystės politiką atsakingą Komisijos narį taikyti Bosnijos ir Hercegovinos politikams visas ES įtakos priemones norint, kad jie dėtų daugiau bendrų pastangų siekdami įvykdyti Europos partnerystės reikalavimus ir pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą prisiimtus įsipareigojimus; primena visiems politiniams veikėjams, kad šie du dokumentai yra svarbiausios gairės siekiant integruotis į ES ir kad jie atsakingi piliečiams už tai, kad būtų pasiekta kompromisų ir susitarta dėl reformų; ragina Pirmininko pavaduotoją-Vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją nuosekliau ir labiau atsižvelgiant į rezultatus taikyti ES sąlygas, kad būtų patenkinti tikrieji Bosnijos ir Hercegovinos žmonių poreikiai;

| 5. | reiškia tvirtą paramą Vyriausiojo įgaliotinio biurui ir pabrėžia, kad pereinamasis laikotarpis gali būti baigtas tik tada, kai Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos iki galo pasieks 5 tikslus ir įvykdys 2 sąlygas; ragina Serbų Respublikos valdžios institucijas įvykdyti dar neįvykdytą įsipareigojimą (Serbų Respublikos įstatymas dėl elektros), kad Brčko rajono stebėtojas galėtų rekomenduoti panaikinti Brčko rajono stebėjimo režimą; |
| --- | --- |

5.

reiškia tvirtą paramą Vyriausiojo įgaliotinio biurui ir pabrėžia, kad pereinamasis laikotarpis gali būti baigtas tik tada, kai Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos iki galo pasieks 5 tikslus ir įvykdys 2 sąlygas; ragina Serbų Respublikos valdžios institucijas įvykdyti dar neįvykdytą įsipareigojimą (Serbų Respublikos įstatymas dėl elektros), kad Brčko rajono stebėtojas galėtų rekomenduoti panaikinti Brčko rajono stebėjimo režimą;

| 6. | primygtinai ragina Serbų Respublikos vyriausybę ir toliau aktyviai dalyvauti derybose dėl valstybės nuosavybės, nurodytos VĮB sąraše, proporcingo paskirstymo ir ragina jas nepriimti teisės aktų dėl valstybės nuosavybės SR, nes tai būtų rimtas Vyriausiojo įgaliotinio sprendimo uždrausti parduoti valstybės nuosavybę pažeidimas, taigi VĮB darbą baigtų vėliau; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina Serbų Respublikos vyriausybę ir toliau aktyviai dalyvauti derybose dėl valstybės nuosavybės, nurodytos VĮB sąraše, proporcingo paskirstymo ir ragina jas nepriimti teisės aktų dėl valstybės nuosavybės SR, nes tai būtų rimtas Vyriausiojo įgaliotinio sprendimo uždrausti parduoti valstybės nuosavybę pažeidimas, taigi VĮB darbą baigtų vėliau;

| 7. | palankiai vertina tai, kad priimta konstitucijos pataisa, kuria nustatoma, kad Brčko rajonas yra vietos autonominę savivaldą turintis autonominis vienetas, ir taip įvykdytas dar vienas uždavinys, kurį nustatė Taikos įgyvendinimo taryba (TĮT) siekiant ateityje uždaryti Vyriausiojo įgaliotinio biurą; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad priimta konstitucijos pataisa, kuria nustatoma, kad Brčko rajonas yra vietos autonominę savivaldą turintis autonominis vienetas, ir taip įvykdytas dar vienas uždavinys, kurį nustatė Taikos įgyvendinimo taryba (TĮT) siekiant ateityje uždaryti Vyriausiojo įgaliotinio biurą;

| 8. | ragina abu autonominius vienetus ir visas politines jėgas, ypač Bosnijos serbų respublikos vyriausybę, laikytis viso Deitono taikos susitarimo ir nesipriešinti priemonėms, kurių buvo imtasi vadovaujantis šiuo susitarimu ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis; mano, kad vyriausiasis įgaliotinis yra asmuo, kuris taria paskutinį žodį interpretuojant civilį taikos susitarimo taikymą; ragina visus politinius veikėjus rodyti tinkamą pagarbą vyriausiajai įgaliotinei ir visiems šalyje esantiems tarptautinių organizacijų darbuotojams ir susilaikyti nuo bet kokių asmeninių išpuolių; |
| --- | --- |

8.

ragina abu autonominius vienetus ir visas politines jėgas, ypač Bosnijos serbų respublikos vyriausybę, laikytis viso Deitono taikos susitarimo ir nesipriešinti priemonėms, kurių buvo imtasi vadovaujantis šiuo susitarimu ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis; mano, kad vyriausiasis įgaliotinis yra asmuo, kuris taria paskutinį žodį interpretuojant civilį taikos susitarimo taikymą; ragina visus politinius veikėjus rodyti tinkamą pagarbą vyriausiajai įgaliotinei ir visiems šalyje esantiems tarptautinių organizacijų darbuotojams ir susilaikyti nuo bet kokių asmeninių išpuolių;

| 9. | su pasitenkinimu pažymi, kad Europos Sąjungos policijos misija (EUPM) ir ypač EUFOR operacija „Althea“ itin prisidėjo prie stabilumo ir saugumo Bosnijoje ir Hercegovinoje; palankiai vertina Tarybos sprendimą teikti paramą su valdymu nesusijusių gebėjimų ugdymui ir mokymui; palankiai vertina tai, kad atsižvelgiant į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1895 buvo pratęsti EUFOR įgaliojimai; teigiamai vertina tai, kad NATO pakvietė Bosniją ir Hercegoviną prisijungti prie narystės veiksmų plano; |
| --- | --- |

9.

su pasitenkinimu pažymi, kad Europos Sąjungos policijos misija (EUPM) ir ypač EUFOR operacija „Althea“ itin prisidėjo prie stabilumo ir saugumo Bosnijoje ir Hercegovinoje; palankiai vertina Tarybos sprendimą teikti paramą su valdymu nesusijusių gebėjimų ugdymui ir mokymui; palankiai vertina tai, kad atsižvelgiant į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1895 buvo pratęsti EUFOR įgaliojimai; teigiamai vertina tai, kad NATO pakvietė Bosniją ir Hercegoviną prisijungti prie narystės veiksmų plano;

| 10. | pabrėžia, kad daug nuveikė Europos Sąjungos policijos misija (ESPM), kuri padėjo Bosnijos ir Hercegovinos teisėsaugos organams ir teismų institucijoms kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija; palankiai vertina tai, kad misija pratęsta dar dvejiems metams pagal pakeistus įgaliojimus, ir Komisijos veiklą rengiant tolesnį ESPM projektą pagal 2010 m. pasirengimo narystei pagalbos priemonę; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad daug nuveikė Europos Sąjungos policijos misija (ESPM), kuri padėjo Bosnijos ir Hercegovinos teisėsaugos organams ir teismų institucijoms kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija; palankiai vertina tai, kad misija pratęsta dar dvejiems metams pagal pakeistus įgaliojimus, ir Komisijos veiklą rengiant tolesnį ESPM projektą pagal 2010 m. pasirengimo narystei pagalbos priemonę;

| 11. | ragina ES ir valstybes nares kovoti su didelės dalies politinių sluoksnių abejingumu ir užmegzti išskirtinę partnerystę su pilietine visuomene, nepriklausoma žiniasklaida ir verslo bendruomene, remti jas ir parengti projektų, kurie skatintų visuomenę, ypač bosnių jaunimą, aktyviai dalyvauti politikoje; |
| --- | --- |

11.

ragina ES ir valstybes nares kovoti su didelės dalies politinių sluoksnių abejingumu ir užmegzti išskirtinę partnerystę su pilietine visuomene, nepriklausoma žiniasklaida ir verslo bendruomene, remti jas ir parengti projektų, kurie skatintų visuomenę, ypač bosnių jaunimą, aktyviai dalyvauti politikoje;

| 12. | pabrėžia, kad žiniasklaidos, privačios ir valstybinės, laisvė ir nepriklausomumas yra pagrindiniai demokratijos reikalavimai; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas stiprinti nepriklausomą, laisvą nuo politinio kišimosi ir įvairiapusę žiniasklaidą ir leisti žiniasklaidos atstovams laisvai rengti reportažus visoje šalies teritorijoje, užtikrinant prieigą prie informacijos; griežtai smerkia išpuolius prieš žurnalistus ir ragina kompetentingas institucijas imtis atitinkamų priemonių, kad ateityje tokių išpuolių būtų išvengta; ragina žiniasklaidą, įskaitant visuomeninius transliuotojus, netransliuoti programų, kurios skleidžia neapykantą; pabrėžia komunikacijų sektoriaus reguliavimo institucijų politinio nepriklausomumo būtinybę; ragina Ministrų Tarybą paskirti komunikacijų reguliavimo institucijos nuolatinį direktorių; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad žiniasklaidos, privačios ir valstybinės, laisvė ir nepriklausomumas yra pagrindiniai demokratijos reikalavimai; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas stiprinti nepriklausomą, laisvą nuo politinio kišimosi ir įvairiapusę žiniasklaidą ir leisti žiniasklaidos atstovams laisvai rengti reportažus visoje šalies teritorijoje, užtikrinant prieigą prie informacijos; griežtai smerkia išpuolius prieš žurnalistus ir ragina kompetentingas institucijas imtis atitinkamų priemonių, kad ateityje tokių išpuolių būtų išvengta; ragina žiniasklaidą, įskaitant visuomeninius transliuotojus, netransliuoti programų, kurios skleidžia neapykantą; pabrėžia komunikacijų sektoriaus reguliavimo institucijų politinio nepriklausomumo būtinybę; ragina Ministrų Tarybą paskirti komunikacijų reguliavimo institucijos nuolatinį direktorių;

Konstitucinė reforma ir teismų reforma

| 13. | kartoja savo poziciją dėl reikalavimų, kurie turėtų būti įvykdyti atlikus konstitucinę reformą:






  a) | valstybė turėtų turėti pakankamai aktų leidybos, biudžetinių, vykdomųjų ir teisminių valdžios galių, kad galėtų atitikti pasirengimo narystei ES kriterijus, sukurti bendrą ekonominę erdvę ir užtikrinti jos veikimą, skatinti ekonominę, aplinkosaugos ir socialinę sanglaudą ir atstovauti šalies interesams užsienio šalyse ir juos ginti; svarbiausių nacionalinių interesų užtikrinimas Bosnijoje ir Hercegovinoje turėtų atitikti šalies gebėjimą veikti; |
| --- | --- | --- |

13.

kartoja savo poziciją dėl reikalavimų, kurie turėtų būti įvykdyti atlikus konstitucinę reformą:

a)

valstybė turėtų turėti pakankamai aktų leidybos, biudžetinių, vykdomųjų ir teisminių valdžios galių, kad galėtų atitikti pasirengimo narystei ES kriterijus, sukurti bendrą ekonominę erdvę ir užtikrinti jos veikimą, skatinti ekonominę, aplinkosaugos ir socialinę sanglaudą ir atstovauti šalies interesams užsienio šalyse ir juos ginti; svarbiausių nacionalinių interesų užtikrinimas Bosnijoje ir Hercegovinoje turėtų atitikti šalies gebėjimą veikti;

| b) | administracinių lygmenų, susijusių su valstybės valdymu, skaičius turėtų būti proporcingas Bosnijos ir Hercegovinos valstybės finansiniams ištekliams ir turėtų būti pagrįstas veiksmingu, nuosekliu ir tinkamu pareigų paskirstymu; |
| --- | --- |

b)

administracinių lygmenų, susijusių su valstybės valdymu, skaičius turėtų būti proporcingas Bosnijos ir Hercegovinos valstybės finansiniams ištekliams ir turėtų būti pagrįstas veiksmingu, nuosekliu ir tinkamu pareigų paskirstymu;

| c) | visi piliečiai privalo turėti tas pačias teises nei vieno nediskriminuojant ir turi būti be išlygų laikomasi Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) ir Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 2 straipsnio, pagal kurį privalu gerbti demokratinius principus ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

c)

visi piliečiai privalo turėti tas pačias teises nei vieno nediskriminuojant ir turi būti be išlygų laikomasi Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) ir Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 2 straipsnio, pagal kurį privalu gerbti demokratinius principus ir žmogaus teises;

| d) | mano, kad specialus dėmesys turėtų būti skiriamas mažumų ir pažeidžiamų grupių, kurios turėtų būti apsaugotos nuo tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos ir smurto, teisėms; skatina Bosniją ir Hercegoviną įgyvendinti visuomenės švietimo programas žmogaus teisių srityje, šiomis programomis turėtų būti skatinamos tolerancijos, pliuralizmo ir įvairovės vertybės; |
| --- | --- |

d)

mano, kad specialus dėmesys turėtų būti skiriamas mažumų ir pažeidžiamų grupių, kurios turėtų būti apsaugotos nuo tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos ir smurto, teisėms; skatina Bosniją ir Hercegoviną įgyvendinti visuomenės švietimo programas žmogaus teisių srityje, šiomis programomis turėtų būti skatinamos tolerancijos, pliuralizmo ir įvairovės vertybės;

| 14. | primena, kad stiprinant centralizuotą valstybę autonominės sritys ne silpninamos, o sudaromos subsidiarumo principu paremtos galimybės sukurti efektyvias valdžios institucijas, kurios gebėtų vykdyti nacionalines reformas, palaikyti veiksmingus tarptautinius ryšius, ir taip visą šalį rengtų stojimui į ES; |
| --- | --- |

14.

primena, kad stiprinant centralizuotą valstybę autonominės sritys ne silpninamos, o sudaromos subsidiarumo principu paremtos galimybės sukurti efektyvias valdžios institucijas, kurios gebėtų vykdyti nacionalines reformas, palaikyti veiksmingus tarptautinius ryšius, ir taip visą šalį rengtų stojimui į ES;

| 15. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas, vykdant visapusišką konstitucinę reformą, kaip galima greičiau iš dalies pakeisti konstitucines nuostatas ir atitinkamas Bosnijos ir Hercegovinos rinkimų įstatymo nuostatas siekiant laikytis Europos žmogaus teisių teismo sprendimo, priimto Sejdić-Finci byloje, kuriame aiškiai nurodoma, kad Bosnijos ir Hercegovinos konstitucija diskriminuoja joje „kitais“ vadinamus žmones; pažymi, kad šių reformų patvirtinimas yra svarbus žingsnis funkcionuojančios daugiatautės visuomenės link; |
| --- | --- |

15.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas, vykdant visapusišką konstitucinę reformą, kaip galima greičiau iš dalies pakeisti konstitucines nuostatas ir atitinkamas Bosnijos ir Hercegovinos rinkimų įstatymo nuostatas siekiant laikytis Europos žmogaus teisių teismo sprendimo, priimto Sejdić-Finci byloje, kuriame aiškiai nurodoma, kad Bosnijos ir Hercegovinos konstitucija diskriminuoja joje „kitais“ vadinamus žmones; pažymi, kad šių reformų patvirtinimas yra svarbus žingsnis funkcionuojančios daugiatautės visuomenės link;

| 16. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos piliečius balsuoti būsimuose visuotiniuose rinkimuose 2010 m. spalio mėn.; mano, kad šie rinkimai taip pat susiję su Bosnijos ir Hercegovinos integracijos į ES tempu ir kiekvienas, kuris pasirenka nebalsuoti, iš tiesų leidžia kitiems priimti sprendimą dėl jo (jos) ateities; pabrėžia, kad turi būti dedamos visos pastangos sudaryti sąlygas, kad būsimi rinkimai vyktų visapusiškai vadovaujantis europiniais standartais ir vykdant taikią ir demokratinę kampaniją; |
| --- | --- |

16.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos piliečius balsuoti būsimuose visuotiniuose rinkimuose 2010 m. spalio mėn.; mano, kad šie rinkimai taip pat susiję su Bosnijos ir Hercegovinos integracijos į ES tempu ir kiekvienas, kuris pasirenka nebalsuoti, iš tiesų leidžia kitiems priimti sprendimą dėl jo (jos) ateities; pabrėžia, kad turi būti dedamos visos pastangos sudaryti sąlygas, kad būsimi rinkimai vyktų visapusiškai vadovaujantis europiniais standartais ir vykdant taikią ir demokratinę kampaniją;

| 17. | primena, kad reikia įsteigti valstybės lygmens aukščiausiąjį teismą ir įtvirtinti jį konstitucinėje sistemoje taip, kad jis atliktų integruojamąjį šalies teisminės valdžios vaidmenį ir palaipsniui derintų keturias skirtingas Bosnijos ir Hercegovinos teisines sistemas; |
| --- | --- |

17.

primena, kad reikia įsteigti valstybės lygmens aukščiausiąjį teismą ir įtvirtinti jį konstitucinėje sistemoje taip, kad jis atliktų integruojamąjį šalies teisminės valdžios vaidmenį ir palaipsniui derintų keturias skirtingas Bosnijos ir Hercegovinos teisines sistemas;

| 18. | ragina visus politinius veikėjus vykdyti 69 veiksmus, numatytus siekiant remti Teisingumo sektoriaus strategijos veiksmų planą; |
| --- | --- |

18.

ragina visus politinius veikėjus vykdyti 69 veiksmus, numatytus siekiant remti Teisingumo sektoriaus strategijos veiksmų planą;

Kova su karo nusikaltimais, organizuotu nusikalstamumu ir korupcija

| 19. | palankiai vertina tai, kad bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) ir toliau patenkinamas ir kad Tribunolo ir valstybės bei autonominių vienetų bendradarbiavimas buvo adekvatus; pabrėžia būtinybę ir toliau vykdyti įsipareigojimus ir sudaryti palankesnes sąlygas visų nuo TBTBJ besislapstančių kaltinamųjų suėmimui bei išardyti jų rėmimo tinklus; ragina Serbijos bei Bosnijos ir Hercegovinos policijos institucijas veiksmingiau bendradarbiauti, siekiant rasti ir suimti Ratko Mladičių ir Goraną Hadžičių; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas sparčiau įgyvendinti Nacionalinę karo nusikaltimų strategiją ir pradėti tirti dar neištirtus apie tūkstantį karo nusikaltimų šalyje, taip pat aiškiai nurodyti, kokios medžiagos ir techninių išteklių reikia norint nuteisti visus nusikaltėlius, įskaitant ir tuos, kurie atsakingi už išžaginimus ir lytinį smurtą; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina tai, kad bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) ir toliau patenkinamas ir kad Tribunolo ir valstybės bei autonominių vienetų bendradarbiavimas buvo adekvatus; pabrėžia būtinybę ir toliau vykdyti įsipareigojimus ir sudaryti palankesnes sąlygas visų nuo TBTBJ besislapstančių kaltinamųjų suėmimui bei išardyti jų rėmimo tinklus; ragina Serbijos bei Bosnijos ir Hercegovinos policijos institucijas veiksmingiau bendradarbiauti, siekiant rasti ir suimti Ratko Mladičių ir Goraną Hadžičių; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas sparčiau įgyvendinti Nacionalinę karo nusikaltimų strategiją ir pradėti tirti dar neištirtus apie tūkstantį karo nusikaltimų šalyje, taip pat aiškiai nurodyti, kokios medžiagos ir techninių išteklių reikia norint nuteisti visus nusikaltėlius, įskaitant ir tuos, kurie atsakingi už išžaginimus ir lytinį smurtą;

| 20. | primena, kad liepos 11-oji pripažinta Srebrenicos genocido aukų atminimo diena ES, ir ragina visas regiono šalis padaryti tą patį; džiaugiasi, kad keturių Vakarų Balkanų šalių parlamentai, ir visų pirma Serbijos Respublikos Nacionalinė Asamblėja priėmė įvairias rezoliucijas dėl Srebrenicos, ir ragina Bosnijos valstybės ir autonominių vienetų parlamentus netolimoje ateityje priimti panašias rezoliucijas; vertina šias deklaracijas kaip svarbų žingsnį siekiant prisiimti atsakomybę už tragišką regiono praeitį ir tikisi, kad tai nuties kelią vienodam istorijos supratimui, siekiant tikrojo susitaikymo regione; pabrėžia, kad atsakingų už genocidą Srebrenicoje ir jos apylinkėse asmenų patraukimas baudžiamojon atsakomybėn yra svarbus žingsnis siekiant taikos ir stabilumo šiame regione; |
| --- | --- |

20.

primena, kad liepos 11-oji pripažinta Srebrenicos genocido aukų atminimo diena ES, ir ragina visas regiono šalis padaryti tą patį; džiaugiasi, kad keturių Vakarų Balkanų šalių parlamentai, ir visų pirma Serbijos Respublikos Nacionalinė Asamblėja priėmė įvairias rezoliucijas dėl Srebrenicos, ir ragina Bosnijos valstybės ir autonominių vienetų parlamentus netolimoje ateityje priimti panašias rezoliucijas; vertina šias deklaracijas kaip svarbų žingsnį siekiant prisiimti atsakomybę už tragišką regiono praeitį ir tikisi, kad tai nuties kelią vienodam istorijos supratimui, siekiant tikrojo susitaikymo regione; pabrėžia, kad atsakingų už genocidą Srebrenicoje ir jos apylinkėse asmenų patraukimas baudžiamojon atsakomybėn yra svarbus žingsnis siekiant taikos ir stabilumo šiame regione;

| 21. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas įtraukti lytinio smurto apibrėžtį į baudžiamąjį kodeksą atsižvelgiant į tarptautinius standartus, tinkamai tiesiogiai atlyginti žalą ir teikti ekonominę, socialinę ir psichologinę pagalbą aukoms, įskaitant kuo geresnes psichinės ir fizinės sveikatos priežiūros paslaugas, rengti ilgalaikės liudytojų apsaugos programas ir skirti tam atitinkamų lėšų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę gerinti įvairių teisminių organų koordinavimą ir pagreitinti baudžiamojo persekiojimo veiklą lytinių nusikaltimų, kurie buvo įvykdyti karo metu, atveju; ragina Komisiją ir kitus tarptautinius paramos teikėjus remti Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas siekiant šių tikslų lėšomis ir kompetencija, skirtomis karo nusikaltimų ir lytinio smurto aukoms; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas priimti ir įgyvendinti strategiją, pagal kurią didžiausias prioritetas teikiamas lytinių karo nusikaltimų aukoms; |
| --- | --- |

21.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas įtraukti lytinio smurto apibrėžtį į baudžiamąjį kodeksą atsižvelgiant į tarptautinius standartus, tinkamai tiesiogiai atlyginti žalą ir teikti ekonominę, socialinę ir psichologinę pagalbą aukoms, įskaitant kuo geresnes psichinės ir fizinės sveikatos priežiūros paslaugas, rengti ilgalaikės liudytojų apsaugos programas ir skirti tam atitinkamų lėšų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę gerinti įvairių teisminių organų koordinavimą ir pagreitinti baudžiamojo persekiojimo veiklą lytinių nusikaltimų, kurie buvo įvykdyti karo metu, atveju; ragina Komisiją ir kitus tarptautinius paramos teikėjus remti Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas siekiant šių tikslų lėšomis ir kompetencija, skirtomis karo nusikaltimų ir lytinio smurto aukoms; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas priimti ir įgyvendinti strategiją, pagal kurią didžiausias prioritetas teikiamas lytinių karo nusikaltimų aukoms;

| 22. | ragina ES ir jos valstybes nares inicijuoti baudžiamąjį tyrimą dėl lytinius nusikaltimus karo metu įvykdžiusių asmenų, kurie imigravo ir jiems buvo suteiktas leidimas nuolat gyventi, įskaitant pilietybę valstybėse narėse, ir pripažinti, kad tokie nusikaltimai iš tikrųjų yra karo nusikaltimai ir kad jie neturėtų būti laikomi įprastais lytiniais nusikaltimais ir jiems neturėtų būti taikoma senatis; |
| --- | --- |

22.

ragina ES ir jos valstybes nares inicijuoti baudžiamąjį tyrimą dėl lytinius nusikaltimus karo metu įvykdžiusių asmenų, kurie imigravo ir jiems buvo suteiktas leidimas nuolat gyventi, įskaitant pilietybę valstybėse narėse, ir pripažinti, kad tokie nusikaltimai iš tikrųjų yra karo nusikaltimai ir kad jie neturėtų būti laikomi įprastais lytiniais nusikaltimais ir jiems neturėtų būti taikoma senatis;

| 23. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas skatinti pabėgėlių ir viduje perkeltų asmenų tvarų grįžimą, taip pat ragina priimti atitinkamą strategiją, kaip reikalaujama Deitono taikos susitarimo VII priede; ragina rūpintis asmenų, kurie vis dar gyvena kolektyviniuose centruose, poreikiais ir taikyti jiems socialinės įtraukties priemones, taip pat skatinti asmenų, kuriems dar neleidžiama grįžti į savo nusiaubtą gimtinę Posaviną, grįžimą; ragina Komisiją ir kitus tarptautinius paramos teikėjus remti šių tikslų siekiančias Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas finansine pagalba ir žiniomis; |
| --- | --- |

23.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas skatinti pabėgėlių ir viduje perkeltų asmenų tvarų grįžimą, taip pat ragina priimti atitinkamą strategiją, kaip reikalaujama Deitono taikos susitarimo VII priede; ragina rūpintis asmenų, kurie vis dar gyvena kolektyviniuose centruose, poreikiais ir taikyti jiems socialinės įtraukties priemones, taip pat skatinti asmenų, kuriems dar neleidžiama grįžti į savo nusiaubtą gimtinę Posaviną, grįžimą; ragina Komisiją ir kitus tarptautinius paramos teikėjus remti šių tikslų siekiančias Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas finansine pagalba ir žiniomis;

| 24. | primena, kad reikia nedelsiant pastatyti padidinto saugumo valstybinių kalėjimų ir rekonstruoti turimas įstaigas, kad būtų galima saugiai laikyti visus kaltinamuosius ir nuteistuosius; |
| --- | --- |

24.

primena, kad reikia nedelsiant pastatyti padidinto saugumo valstybinių kalėjimų ir rekonstruoti turimas įstaigas, kad būtų galima saugiai laikyti visus kaltinamuosius ir nuteistuosius;

| 25. | apgailestauja, kad dėl prasto valstybės lygmens antikorupcinių pastangų koordinavimo ir efektyvių tyrimų stokos, taip pat dėl veiksmingo įtariamų didelio masto korupcija, kuri vyrauja vyriausybės ir kitose valstybės ir autonominių vienetų institucijose, vykdant viešųjų pirkimų procedūras, teikiant verslo leidimus, taip pat sveikatos, energetikos ir transporto bei statybų sektoriuose, asmenų persekiojimo stokos padaryta maža pažanga kovojant su korupcija; taigi ragina nedelsiant įsteigti nešališką ir atskaitingą kovos su korupcija tarnybą, siekiant susigrąžinti Bosnijos ir Hercegovinos piliečių pasitikėjimą institucijomis, ir koordinuotai įgyvendinti naują kovos su korupcija strategiją (2009–2014) ir ją papildantį veiksmų planą; |
| --- | --- |

25.

apgailestauja, kad dėl prasto valstybės lygmens antikorupcinių pastangų koordinavimo ir efektyvių tyrimų stokos, taip pat dėl veiksmingo įtariamų didelio masto korupcija, kuri vyrauja vyriausybės ir kitose valstybės ir autonominių vienetų institucijose, vykdant viešųjų pirkimų procedūras, teikiant verslo leidimus, taip pat sveikatos, energetikos ir transporto bei statybų sektoriuose, asmenų persekiojimo stokos padaryta maža pažanga kovojant su korupcija; taigi ragina nedelsiant įsteigti nešališką ir atskaitingą kovos su korupcija tarnybą, siekiant susigrąžinti Bosnijos ir Hercegovinos piliečių pasitikėjimą institucijomis, ir koordinuotai įgyvendinti naują kovos su korupcija strategiją (2009–2014) ir ją papildantį veiksmų planą;

| 26. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas veiksmingai kovoti su prekyba žmonėmis, veiksmingai persekioti prekiautojus žmonėmis bendradarbiaujant su tarptautine bendruomene, suteikti apsaugą ir kompensacijas nukentėjusiesiems ir ugdyti jų sąmoningumą, kad jie antrąkart netaptų aukomis dėl valdžios institucijų ir visuomenės persekiojimo; |
| --- | --- |

26.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas veiksmingai kovoti su prekyba žmonėmis, veiksmingai persekioti prekiautojus žmonėmis bendradarbiaujant su tarptautine bendruomene, suteikti apsaugą ir kompensacijas nukentėjusiesiems ir ugdyti jų sąmoningumą, kad jie antrąkart netaptų aukomis dėl valdžios institucijų ir visuomenės persekiojimo;

Vizų režimo liberalizavimas

| 27. | su pasitenkinimu pažymi, kad Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos sparčiau vykdo reformas ir padarė nemažai pažangos laikydamosi pagrindinių reikalavimų, nustatytų bevizio režimo gairėse, o tai rodo, kad turint valios galima pasiekti daug pažangos vykdant reformas; primygtinai skatina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas priimti likusius būtinus teisės aktus; |
| --- | --- |

27.

su pasitenkinimu pažymi, kad Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos sparčiau vykdo reformas ir padarė nemažai pažangos laikydamosi pagrindinių reikalavimų, nustatytų bevizio režimo gairėse, o tai rodo, kad turint valios galima pasiekti daug pažangos vykdant reformas; primygtinai skatina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas priimti likusius būtinus teisės aktus;

| 28. | palankiai vertina anksčiau minėtą 2010 m. gegužės 27 d. Komisijos pasiūlymą dėl teisės akto dėl visų režimo liberalizavimo ir ragina Komisiją patikrinti, ar visi likusieji reikalavimai įgyvendinti per artimiausius mėnesius, kadangi siekiama Tarybai ir Parlamentui suteikti galimybę patvirtinti vizų netaikymo režimą Bosnijos piliečiams iki 2010 m. pabaigos; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina anksčiau minėtą 2010 m. gegužės 27 d. Komisijos pasiūlymą dėl teisės akto dėl visų režimo liberalizavimo ir ragina Komisiją patikrinti, ar visi likusieji reikalavimai įgyvendinti per artimiausius mėnesius, kadangi siekiama Tarybai ir Parlamentui suteikti galimybę patvirtinti vizų netaikymo režimą Bosnijos piliečiams iki 2010 m. pabaigos;

| 29. | pripažįsta vizų režimo liberalizavimo svarbą siekiant, kad visi Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai galėtų keliauti Europos Sąjungoje, tai laiko svarbiu tolesnės ES integracijos ir įvairių etninių grupių susitaikymo veiksniu, užkertančiu kelią izoliacijai ir suteikiančiu galimybę piliečiams praplėsti savo horizontą, numatyti ES narystės perspektyvas ir išreikšti savo valią politiniams vadovams, siekiant skatinti ES integraciją; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta vizų režimo liberalizavimo svarbą siekiant, kad visi Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai galėtų keliauti Europos Sąjungoje, tai laiko svarbiu tolesnės ES integracijos ir įvairių etninių grupių susitaikymo veiksniu, užkertančiu kelią izoliacijai ir suteikiančiu galimybę piliečiams praplėsti savo horizontą, numatyti ES narystės perspektyvas ir išreikšti savo valią politiniams vadovams, siekiant skatinti ES integraciją;

Švietimo sistemos padėtis

| 30. | pripažįsta pažangą, padarytą institucijų lygmeniu, tačiau ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas priimti įstatymą dėl valstybinio lygmens aukštojo mokslo ir sutelkti dėmesį į visišką pagrindinių teisės aktų švietimo srityje įgyvendinimą ir taip sumažinti švietimo sistemos susiskaidymą; iki galo išnaudojant Europos partnerystės siūlomas galimybes imtis priemonių, kad pagerėtų bendra švietimo kokybė ir būtų tenkinami darbo rinkos poreikiai bei Bolonijos proceso standartai, taip pat padedant Europos Sąjungai, diegti mokymo ir perkvalifikavimo programas asmenims, kurie ilgą laiką neturi darbo; skatina visuose Bosnijos ir Hercegovinos universitetuose ir ES valstybėse narėse vykdyti tarptautines studentų mainų programas, naudojantis jau esančiomis ES programomis ir tinklais; pabrėžia svarbą padidinti mobilumo programose dalyvaujančių studentų, dėstytojų ir mokslo darbuotojų skaičių; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta pažangą, padarytą institucijų lygmeniu, tačiau ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas priimti įstatymą dėl valstybinio lygmens aukštojo mokslo ir sutelkti dėmesį į visišką pagrindinių teisės aktų švietimo srityje įgyvendinimą ir taip sumažinti švietimo sistemos susiskaidymą; iki galo išnaudojant Europos partnerystės siūlomas galimybes imtis priemonių, kad pagerėtų bendra švietimo kokybė ir būtų tenkinami darbo rinkos poreikiai bei Bolonijos proceso standartai, taip pat padedant Europos Sąjungai, diegti mokymo ir perkvalifikavimo programas asmenims, kurie ilgą laiką neturi darbo; skatina visuose Bosnijos ir Hercegovinos universitetuose ir ES valstybėse narėse vykdyti tarptautines studentų mainų programas, naudojantis jau esančiomis ES programomis ir tinklais; pabrėžia svarbą padidinti mobilumo programose dalyvaujančių studentų, dėstytojų ir mokslo darbuotojų skaičių;

| 31. | pabrėžia, kad švietimas yra svarbiausias veiksnys siekiant tikro etninių grupių susitaikymo; mano, kad teikiant ES paramą daugiau dėmesio reikėtų skirti atviresnės, nediskriminacinės švietimo sistemos, grindžiamos tolerancija ir pagarba įvairovei ir pastangomis rasti bendros istorijos suvokimą, skatinimui ir skirtingų etninių grupių segregacijos šalinimui (dvi mokyklos po vienu stogu), t. y. rengti bendras švietimo programas ir sudaryti bendras klases abiejuose autonominiuose vienetuose; palankiai vertina Bosnijos ir Hercegovinos lygmeniu mokinių tarybos įsteigimą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad švietimas yra svarbiausias veiksnys siekiant tikro etninių grupių susitaikymo; mano, kad teikiant ES paramą daugiau dėmesio reikėtų skirti atviresnės, nediskriminacinės švietimo sistemos, grindžiamos tolerancija ir pagarba įvairovei ir pastangomis rasti bendros istorijos suvokimą, skatinimui ir skirtingų etninių grupių segregacijos šalinimui (dvi mokyklos po vienu stogu), t. y. rengti bendras švietimo programas ir sudaryti bendras klases abiejuose autonominiuose vienetuose; palankiai vertina Bosnijos ir Hercegovinos lygmeniu mokinių tarybos įsteigimą;

| 32. | Ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas peržiūrėti dabartinius nelanksčius ir brangius diplomų pripažinimo metodus ir valstybės lygmeniu įsteigti diplomų pripažinimo agentūrą; primena Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms, kad reikia skatinti, o ne atgrasyti kvalifikuotus darbuotojus ieškoti darbo šalyje; |
| --- | --- |

32.

Ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas peržiūrėti dabartinius nelanksčius ir brangius diplomų pripažinimo metodus ir valstybės lygmeniu įsteigti diplomų pripažinimo agentūrą; primena Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms, kad reikia skatinti, o ne atgrasyti kvalifikuotus darbuotojus ieškoti darbo šalyje;

Ekonominė padėtis, socialinė politika

| 33. | Sveikina paskutinį „MONEYVAL (4)“ įvertinimo etapą; ragina visus subjektus nuolat stengtis vykdyti ekonomines reformas, imtis bendrų teritorinių veiksmų ir lengvinti ekonominės veiklos vykdymą, įskaitant biurokratinių kliūčių panaikinimą, sukurti ilgalaikę tvarios plėtros strategiją be kita ko skirtą švietimui, MTTP, infrastruktūrai, žemės ūkiui, aplinkai ir energijai; siekiant pritraukti užsienio investicijas, ragina valstybės ir verslo lyderius ir toliau dėti pastangas siekiant atkurti investuotojų pasitikėjimą ir sukurti verslui palankią aplinką, kad būtų pritrauktos užsienio investicijos ir tam, kad Bosnija ir Hercegovina dar labiau neatsiliktų regione; |
| --- | --- |

33.

Sveikina paskutinį „MONEYVAL (4)“ įvertinimo etapą; ragina visus subjektus nuolat stengtis vykdyti ekonomines reformas, imtis bendrų teritorinių veiksmų ir lengvinti ekonominės veiklos vykdymą, įskaitant biurokratinių kliūčių panaikinimą, sukurti ilgalaikę tvarios plėtros strategiją be kita ko skirtą švietimui, MTTP, infrastruktūrai, žemės ūkiui, aplinkai ir energijai; siekiant pritraukti užsienio investicijas, ragina valstybės ir verslo lyderius ir toliau dėti pastangas siekiant atkurti investuotojų pasitikėjimą ir sukurti verslui palankią aplinką, kad būtų pritrauktos užsienio investicijos ir tam, kad Bosnija ir Hercegovina dar labiau neatsiliktų regione;

| 34. | primena, kad Stabilizacijos ir asociacijos susitarime reikalaujama koordinuoti autonominių vienetų vyriausybių ekonominę politiką ir sukurti bendrą ekonominę erdvę (tai esminė ekonomikos reformos dalis), skirtą tolesnei vidaus integracijai ir dėl kurios pagerėtų žemės ir darbo rinkos; taigi apgailestauja, kad nevienodi vidaus darbo teisės aktai ir socialinės apsaugos sistema ir toliau yra pagrindinė kliūtis laisvam asmenų judėjimui šalyje; pareiškia, kad ekonominis klestėjimas, galimybės įsidarbinti, ypač Bosnijos ir Hercegovinos jaunimui, yra ypatingai svarbūs tolesniam šalies vystymuisi ir gali paskatinti susitaikymą; |
| --- | --- |

34.

primena, kad Stabilizacijos ir asociacijos susitarime reikalaujama koordinuoti autonominių vienetų vyriausybių ekonominę politiką ir sukurti bendrą ekonominę erdvę (tai esminė ekonomikos reformos dalis), skirtą tolesnei vidaus integracijai ir dėl kurios pagerėtų žemės ir darbo rinkos; taigi apgailestauja, kad nevienodi vidaus darbo teisės aktai ir socialinės apsaugos sistema ir toliau yra pagrindinė kliūtis laisvam asmenų judėjimui šalyje; pareiškia, kad ekonominis klestėjimas, galimybės įsidarbinti, ypač Bosnijos ir Hercegovinos jaunimui, yra ypatingai svarbūs tolesniam šalies vystymuisi ir gali paskatinti susitaikymą;

| 35. | skatina gerinti mokesčių koordinavimą užtikrinant tinkamą Netiesioginio apmokestinimo institucijos ir Nacionalinės mokesčių tarybos veiklą; ragina ministrų tarybą po ilgo delsimo paskirti nuolatinį Netiesioginio apmokestinimo institucijos direktorių; |
| --- | --- |

35.

skatina gerinti mokesčių koordinavimą užtikrinant tinkamą Netiesioginio apmokestinimo institucijos ir Nacionalinės mokesčių tarybos veiklą; ragina ministrų tarybą po ilgo delsimo paskirti nuolatinį Netiesioginio apmokestinimo institucijos direktorių;

| 36. | siekiant, kad 2011 m. būtų galima atlikti nacionalinį surašymą, ragina Bosnijos ir Hercegovinos Parlamentą priimti gyventojų surašymo įstatymą, kuris yra akivaizdžiai būtina sąlyga galimam stojimui į Europos Sąjungą ir kuris yra labai svarbus šalies ekonominei ir socialinei raidai ir tęstinei ES paramai; pabrėžia, kad dėl klausimo jautrumo neturėtų būti privaloma atsakyti į jokius klausimus, susijusius su etnine kilme; |
| --- | --- |

36.

siekiant, kad 2011 m. būtų galima atlikti nacionalinį surašymą, ragina Bosnijos ir Hercegovinos Parlamentą priimti gyventojų surašymo įstatymą, kuris yra akivaizdžiai būtina sąlyga galimam stojimui į Europos Sąjungą ir kuris yra labai svarbus šalies ekonominei ir socialinei raidai ir tęstinei ES paramai; pabrėžia, kad dėl klausimo jautrumo neturėtų būti privaloma atsakyti į jokius klausimus, susijusius su etnine kilme;

| 37. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas taikyti priemones, skirtas skurdui mažinti ir socialinio saugumo tinklui, kuris būtų labiau pritaikytas skurstantiesiems, socialiai atskirtiems asmenims ir pažeidžiamoms grupėms, ypač romams, kurti, ir sukurti veiksmingą ir tvarią socialinės apsaugos ir integravimo sistemą; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas ryžtingiau įsipareigoti įgyvendinat užimtumo politiką, socialinę sanglaudą ir lyčių lygybę; |
| --- | --- |

37.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas taikyti priemones, skirtas skurdui mažinti ir socialinio saugumo tinklui, kuris būtų labiau pritaikytas skurstantiesiems, socialiai atskirtiems asmenims ir pažeidžiamoms grupėms, ypač romams, kurti, ir sukurti veiksmingą ir tvarią socialinės apsaugos ir integravimo sistemą; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas ryžtingiau įsipareigoti įgyvendinat užimtumo politiką, socialinę sanglaudą ir lyčių lygybę;

| 38. | sveikina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų iniciatyvas gerinant romų padėtį ir dar kartą pabrėžia, kad svarbu priimti strategiją, kuria būtų sprendžiamos romų būsto, sveikatos apsaugos, užimtumo ir švietimo problemos; ragina valdžios institucijas sukurti reikiamas priemones šios strategijos įgyvendinimui, bendradarbiaujant su romų bendruomene, siekiant kovoti su diskriminacija ir skatinti romų atstovavimą valstybinėse įstaigose; |
| --- | --- |

38.

sveikina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų iniciatyvas gerinant romų padėtį ir dar kartą pabrėžia, kad svarbu priimti strategiją, kuria būtų sprendžiamos romų būsto, sveikatos apsaugos, užimtumo ir švietimo problemos; ragina valdžios institucijas sukurti reikiamas priemones šios strategijos įgyvendinimui, bendradarbiaujant su romų bendruomene, siekiant kovoti su diskriminacija ir skatinti romų atstovavimą valstybinėse įstaigose;

| 39. | palankiai vertina naujausius Federalinio parlamento padarytus pakeitimus, pagal kuriuos taikomas socialinių išmokų, nustatomų atsižvelgiant į poreikius, ir biudžeto apribojimo principas, taikomas visiems biudžeto lėšų gavėjams, įskaitant ir veteranus; džiaugiasi, kad Pasaulio banko pagal vystymosi politiką suteikta paskola ir antroji ir trečioji TVF rezervinio susitarimo išmokos dalis buvo išmokėta; skatina Federalinį parlamentą priimti tolesnes priemones, skirtas biudžeto drausmei gerinti; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina naujausius Federalinio parlamento padarytus pakeitimus, pagal kuriuos taikomas socialinių išmokų, nustatomų atsižvelgiant į poreikius, ir biudžeto apribojimo principas, taikomas visiems biudžeto lėšų gavėjams, įskaitant ir veteranus; džiaugiasi, kad Pasaulio banko pagal vystymosi politiką suteikta paskola ir antroji ir trečioji TVF rezervinio susitarimo išmokos dalis buvo išmokėta; skatina Federalinį parlamentą priimti tolesnes priemones, skirtas biudžeto drausmei gerinti;

| 40. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas kuo greičiau plėtoti nacionalinę energetikos strategiją, kuri remtųsi atsinaujinančios energijos šaltiniais, energijos taupymu ir jos vartojimo efektyvumu, ir taip pat elektros tinklų modernizavimu; primena Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms ir Komisijai, kad reikia užtikrinti, jog hidroelektrinių projektai būtų planuojami ir įgyvendinami, laikantis ES poveikio aplinkai įvertinimo kriterijų ir visų tvarumo standartų; |
| --- | --- |

40.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas kuo greičiau plėtoti nacionalinę energetikos strategiją, kuri remtųsi atsinaujinančios energijos šaltiniais, energijos taupymu ir jos vartojimo efektyvumu, ir taip pat elektros tinklų modernizavimu; primena Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms ir Komisijai, kad reikia užtikrinti, jog hidroelektrinių projektai būtų planuojami ir įgyvendinami, laikantis ES poveikio aplinkai įvertinimo kriterijų ir visų tvarumo standartų;

| 41. | apgailestauja, kad administraciniai pajėgumai aplinkosaugos srityje lieka silpni ir riboti; todėl ragina valstybiniu lygmeniu priimti išsamų aplinkosaugos įstatymą, užtikrinantį darnią aplinkos apsaugą ir valstybinės aplinkosaugos agentūros įsteigimą; |
| --- | --- |

41.

apgailestauja, kad administraciniai pajėgumai aplinkosaugos srityje lieka silpni ir riboti; todėl ragina valstybiniu lygmeniu priimti išsamų aplinkosaugos įstatymą, užtikrinantį darnią aplinkos apsaugą ir valstybinės aplinkosaugos agentūros įsteigimą;

| 42. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas valstybės lygmeniu priimti sveikatos draudimo įstatymą, siekiant suvienodinti ir pagerinti visuomenės sveikatos apsaugą, ir užtikrinti gyventojams galimybę gauti tinkamą medicininę priežiūrą visoje Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje, nesvarbu, kur jie gyvena ar dirba; |
| --- | --- |

42.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas valstybės lygmeniu priimti sveikatos draudimo įstatymą, siekiant suvienodinti ir pagerinti visuomenės sveikatos apsaugą, ir užtikrinti gyventojams galimybę gauti tinkamą medicininę priežiūrą visoje Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje, nesvarbu, kur jie gyvena ar dirba;

Regioninis bendradarbiavimas

| 43. | pabrėžia regionų bendradarbiavimo ir geros kaimynystės santykių svarbą ir mano, kad jie yra esminė susitaikymo proceso dalis, nes taip gerėja žmonių santykiai; pabrėžia, kad prisidedant prie regionų bendradarbiavimo socialinių ir politinių aspektų sustiprinimo esminis vaidmuo tenka pilietinės visuomenės veikėjams; ragina Bosnijos valdžios institucijas rasti išeitį, užtikrinančią Kosovo piliečių judumą regione ir galimybę keliauti į Bosniją ir Hercegoviną; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia regionų bendradarbiavimo ir geros kaimynystės santykių svarbą ir mano, kad jie yra esminė susitaikymo proceso dalis, nes taip gerėja žmonių santykiai; pabrėžia, kad prisidedant prie regionų bendradarbiavimo socialinių ir politinių aspektų sustiprinimo esminis vaidmuo tenka pilietinės visuomenės veikėjams; ragina Bosnijos valdžios institucijas rasti išeitį, užtikrinančią Kosovo piliečių judumą regione ir galimybę keliauti į Bosniją ir Hercegoviną;

| 44. | pritaria neseniai pateiktiems Kroatijos prezidento pareiškimams, kuriuose jis atsiprašė už XX a. dešimtajame dešimtmetyje Bosnijoje ir Hercegovinoje Kroatijos vykdytą politiką ir pagerbė aukų iš visų bendruomenių atminimą; mano, kad šis gestas – svarbus žingsnis skatinant etninį Balkanų tautų susitaikymą; ragina kitas Bosnijos ir Hercegovinos kaimynines šalis pasekti šiuo pavyzdžiu; |
| --- | --- |

44.

pritaria neseniai pateiktiems Kroatijos prezidento pareiškimams, kuriuose jis atsiprašė už XX a. dešimtajame dešimtmetyje Bosnijoje ir Hercegovinoje Kroatijos vykdytą politiką ir pagerbė aukų iš visų bendruomenių atminimą; mano, kad šis gestas – svarbus žingsnis skatinant etninį Balkanų tautų susitaikymą; ragina kitas Bosnijos ir Hercegovinos kaimynines šalis pasekti šiuo pavyzdžiu;

| 45. | ragina Kroatiją ir Bosniją ir Hercegoviną derybų keliu rasti sprendimą dėl Kroatijos planų statyti Pelešaco tiltą, kuriems priešinasi Bosnija ir Hercegovina; yra susirūpinęs dėl to, kad neseniai Kroatijos ministras pirmininkas paskelbė, jog, siekdama paspartinti daug ginčų keliančios šio tilto statybos darbus, Kroatija galbūt pateiks paraišką Europos fondams; pažymi, kad tas projektas gali pakenkti Bosnijos uosto Neumo plėtrai ateityje ir abiejose šalyse kelia susirūpinimą dėl ekologinių padarinių; |
| --- | --- |

45.

ragina Kroatiją ir Bosniją ir Hercegoviną derybų keliu rasti sprendimą dėl Kroatijos planų statyti Pelešaco tiltą, kuriems priešinasi Bosnija ir Hercegovina; yra susirūpinęs dėl to, kad neseniai Kroatijos ministras pirmininkas paskelbė, jog, siekdama paspartinti daug ginčų keliančios šio tilto statybos darbus, Kroatija galbūt pateiks paraišką Europos fondams; pažymi, kad tas projektas gali pakenkti Bosnijos uosto Neumo plėtrai ateityje ir abiejose šalyse kelia susirūpinimą dėl ekologinių padarinių;

| 46. | pažymi, kad tvarus stabilumas ir regionų bendradarbiavimas Vakarų Balkanuose ir visoje ES negali būti įmanomi, kol Bosnija ir Hercegovina neišeis iš politinės aklavietės; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad tvarus stabilumas ir regionų bendradarbiavimas Vakarų Balkanuose ir visoje ES negali būti įmanomi, kol Bosnija ir Hercegovina neišeis iš politinės aklavietės;

| 47. | teigiamai vertina aktyvų Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimą vykstant regionų bendradarbiavimui, ypač tai, kad buvo pasirašyti susitarimai dėl tarptautinės teisinės pagalbos baudžiamosiose ir civilinėse bylose su Kroatija ir Serbija, kurių tikslas – taikyti baudžiamąsias sankcijas asmenims, kurie buvo nuteisti vienoje susitarimo šalyje, bet vėliau pabėgo į kitą; |
| --- | --- |

47.

teigiamai vertina aktyvų Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimą vykstant regionų bendradarbiavimui, ypač tai, kad buvo pasirašyti susitarimai dėl tarptautinės teisinės pagalbos baudžiamosiose ir civilinėse bylose su Kroatija ir Serbija, kurių tikslas – taikyti baudžiamąsias sankcijas asmenims, kurie buvo nuteisti vienoje susitarimo šalyje, bet vėliau pabėgo į kitą;

*

* *

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Pirmininko pavaduotojui-Vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai, Komisijai ir Bosnijos ir Hercegovinos ir jos autonominių vienetų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

48.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Pirmininko pavaduotojui-Vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai, Komisijai ir Bosnijos ir Hercegovinos ir jos autonominių vienetų vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 336, 2009 12 18, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0332.

(3)  OL C 46 E, 2010 02 24, p. 111.

(4)  Pinigų plovimo prevencijos priemonių įvertinimo ir terorizmo finansavimo ekspertų komitetas (Europos Taryba).

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/121 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/121

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisES ir JAV susitarimas dėl oro susisiekimo

P7_TA(2010)0239

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo

2011/C 236 E/20

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 d. parafuoto Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, tekstą („antrojo etapo susitarimas“),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl derybų dėl susitarimų dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) su JAV, Australija ir Kanada pradžios (1),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje (2),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 14 d. ir spalio 11 d. rezoliucijas dėl EB ir JAV oro susisiekimo susitarimo (3) („pirmojo etapo susitarimas“),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimo (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pirmojo etapo susitarime, kuris laikinai pradėtas taikyti 2008 m. kovo 30 d., buvo numatyta sustabdymo sąlyga, kuria būtų galima pasinaudoti, jei iki 2010 m. lapkričio mėn. nebūtų pasiektas antrojo etapo susitarimas, |
| --- | --- |

A.

kadangi pirmojo etapo susitarime, kuris laikinai pradėtas taikyti 2008 m. kovo 30 d., buvo numatyta sustabdymo sąlyga, kuria būtų galima pasinaudoti, jei iki 2010 m. lapkričio mėn. nebūtų pasiektas antrojo etapo susitarimas,

| B. | kadangi pirmojo etapo susitarimas tebuvo pirmasis žingsnis atveriant ES ir JAV aviacijos rinkas, abiems šalims ryžtingai įsipareigojant tęsti derybas dėl tolesnio rinkos atvėrimo ir toliau siekti didesnės naudos vartotojams, oro susisiekimo bendrovėms, užimtumui ir bendruomenėms, taip pat spręsti įvairius klausimus, įskaitant palankesnių sąlygų investicijoms sudarymą, siekiant geriau atsižvelgti į pasaulio aviacijos pramonės realijas, transatlantinių oro susisiekimo paslaugų sistemos stiprinimą ir sistemos, pagal kurią kitos valstybės būtų paskatintos atverti savo oro susisiekimo paslaugų rinkas, sukūrimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pirmojo etapo susitarimas tebuvo pirmasis žingsnis atveriant ES ir JAV aviacijos rinkas, abiems šalims ryžtingai įsipareigojant tęsti derybas dėl tolesnio rinkos atvėrimo ir toliau siekti didesnės naudos vartotojams, oro susisiekimo bendrovėms, užimtumui ir bendruomenėms, taip pat spręsti įvairius klausimus, įskaitant palankesnių sąlygų investicijoms sudarymą, siekiant geriau atsižvelgti į pasaulio aviacijos pramonės realijas, transatlantinių oro susisiekimo paslaugų sistemos stiprinimą ir sistemos, pagal kurią kitos valstybės būtų paskatintos atverti savo oro susisiekimo paslaugų rinkas, sukūrimą,

| C. | kadangi vykstant 2008 m. gegužės mėn. pradėtoms deryboms 2010 m. kovo 25 d. buvo pasiektas preliminarus susitarimas, |
| --- | --- |

C.

kadangi vykstant 2008 m. gegužės mėn. pradėtoms deryboms 2010 m. kovo 25 d. buvo pasiektas preliminarus susitarimas,

| D. | kadangi ES ir JAV aviacijos rinkų, kurios abi apima apie 60 proc. pasaulio oro eismo, atvėrimas būtų naudingas vartotojams abiejose Atlanto vandenyno pusėse, be to, būtų gauta didelės ekonominės naudos ir sukurta naujų darbo vietų, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir JAV aviacijos rinkų, kurios abi apima apie 60 proc. pasaulio oro eismo, atvėrimas būtų naudingas vartotojams abiejose Atlanto vandenyno pusėse, be to, būtų gauta didelės ekonominės naudos ir sukurta naujų darbo vietų,

Bendrieji principai

| 1. | atkreipia dėmesį į 2010 m. kovo 25 d. preliminarų susitarimą, kuriuo apjungiami patekimo į rinką privalumai, įtraukti į pirmojo etapo susitarimą, ir siūlomas glaudesnis bendradarbiavimas reguliavimo srityje; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į 2010 m. kovo 25 d. preliminarų susitarimą, kuriuo apjungiami patekimo į rinką privalumai, įtraukti į pirmojo etapo susitarimą, ir siūlomas glaudesnis bendradarbiavimas reguliavimo srityje;

| 2. | primena, kad vietos lygmeniu reikėtų apibrėžti įvairius aviacijos reglamentavimo aspektus, įskaitant triukšmo ir naktinių skrydžių apribojimus, visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą; prašo Europos Komisiją koordinuoti šiuos klausimus ES lygmeniu, atsižvelgiant į valstybių narių nacionalinius teisės aktus, kad būtų galima tęsti derybas su JAV ir išspręsti kitus su šiomis problemomis susijusius klausimus, pavyzdžiui, kabotažo klausimą; |
| --- | --- |

2.

primena, kad vietos lygmeniu reikėtų apibrėžti įvairius aviacijos reglamentavimo aspektus, įskaitant triukšmo ir naktinių skrydžių apribojimus, visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą; prašo Europos Komisiją koordinuoti šiuos klausimus ES lygmeniu, atsižvelgiant į valstybių narių nacionalinius teisės aktus, kad būtų galima tęsti derybas su JAV ir išspręsti kitus su šiomis problemomis susijusius klausimus, pavyzdžiui, kabotažo klausimą;

Rinkos atvėrimas

| 3. | apgailestauja, kad nėra padaryta esminė pažanga panaikinant pasenusius reguliavimo apribojimus užsienio investicijų srityje, ir mano, kad dėl to JAV išliks šiuo metu galiojantys nesubalansuoti užsienio asmenų įsigijimo ir valdymo galimybių apribojimai; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad nėra padaryta esminė pažanga panaikinant pasenusius reguliavimo apribojimus užsienio investicijų srityje, ir mano, kad dėl to JAV išliks šiuo metu galiojantys nesubalansuoti užsienio asmenų įsigijimo ir valdymo galimybių apribojimai;

| 4. | primena, kad galutinis ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo tikslas – baigti rinkos atvėrimą abiems šalims nenustatant jokių apribojimų; |
| --- | --- |

4.

primena, kad galutinis ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo tikslas – baigti rinkos atvėrimą abiems šalims nenustatant jokių apribojimų;

| 5. | pažymi, kad ES vežėjai gaus ribotą prieigą prie JAV vyriausybės finansuojamų skrydžių (programa „Fly America“), ir primena, kad ES valstybių narių vyriausybės nėra priėmusios panašių nuostatų; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad ES vežėjai gaus ribotą prieigą prie JAV vyriausybės finansuojamų skrydžių (programa „Fly America“), ir primena, kad ES valstybių narių vyriausybės nėra priėmusios panašių nuostatų;

Teisės aktų derinimas, sauga ir saugumas

| 6. | ragina jungtinį komitetą parengti papildomų pasiūlymų dėl reglamentavimo sprendimų tarpusavio pripažinimo atsižvelgiant į geresnio reglamentavimo principus; |
| --- | --- |

6.

ragina jungtinį komitetą parengti papildomų pasiūlymų dėl reglamentavimo sprendimų tarpusavio pripažinimo atsižvelgiant į geresnio reglamentavimo principus;

| 7. | didelę pirmenybę teikia bendradarbiavimui rengiant ES ir JAV oro eismo valdymo sistemas („SESAR“ ir „Next Gen“), siekiant sąveikumo bei suderinamumo ir siekiant sumažinti poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

7.

didelę pirmenybę teikia bendradarbiavimui rengiant ES ir JAV oro eismo valdymo sistemas („SESAR“ ir „Next Gen“), siekiant sąveikumo bei suderinamumo ir siekiant sumažinti poveikį aplinkai;

| 8. | džiaugiasi ES ir JAV valdžios institucijų, atsakingų už skrydžių saugą, bendradarbiavimu visais lygmenimis; |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi ES ir JAV valdžios institucijų, atsakingų už skrydžių saugą, bendradarbiavimu visais lygmenimis;

| 9. | apgailestauja, kad nebuvo imtasi tolesnių veiksmų užsienio remonto stočių klausimais; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad nebuvo imtasi tolesnių veiksmų užsienio remonto stočių klausimais;

| 10. | dar kartą pabrėžia Europos reikalavimų neatitinkančių vežėjų juodojo sąrašo ir JAV vežėjų standartų kontrolės sistemos svarbą ir ragina abi šalis dalytis informacija šiais klausimais; |
| --- | --- |

10.

dar kartą pabrėžia Europos reikalavimų neatitinkančių vežėjų juodojo sąrašo ir JAV vežėjų standartų kontrolės sistemos svarbą ir ragina abi šalis dalytis informacija šiais klausimais;

| 11. | pabrėžia, kad, ES ir JAV keičiantis keleivių asmens duomenimis, turėtų būti gerbiamas Europos ir JAV piliečių privatumas vadovaujantis kriterijais, kuriuos Europos Parlamentas paragino taikyti savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliucijoje; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad labai svarbu susitarti dėl visuotinių duomenų apsaugos ir privatumo standartų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad, ES ir JAV keičiantis keleivių asmens duomenimis, turėtų būti gerbiamas Europos ir JAV piliečių privatumas vadovaujantis kriterijais, kuriuos Europos Parlamentas paragino taikyti savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliucijoje; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad labai svarbu susitarti dėl visuotinių duomenų apsaugos ir privatumo standartų;

| 12. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga yra grindžiama teisinės valstybės principu ir kad, perduodant ES ir jos valstybių narių asmens duomenis saugumo sumetimais, turėtų būti remiamasi tarptautiniais susitarimais, kurie turi teisės aktų statusą, siekiant užtikrinti ES piliečiams būtiną apsaugą, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į procedūrines garantijas ir teisę į gynybą ir laikomasi nacionalinių ir ES teisės aktų dėl duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga yra grindžiama teisinės valstybės principu ir kad, perduodant ES ir jos valstybių narių asmens duomenis saugumo sumetimais, turėtų būti remiamasi tarptautiniais susitarimais, kurie turi teisės aktų statusą, siekiant užtikrinti ES piliečiams būtiną apsaugą, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į procedūrines garantijas ir teisę į gynybą ir laikomasi nacionalinių ir ES teisės aktų dėl duomenų apsaugos;

| 13. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti teisinį tikrumą ES ir JAV piliečiams ir oro susisiekimo bendrovėms, o pastarosioms būtina nustatyti suderintus standartus; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, jog svarbu užtikrinti teisinį tikrumą ES ir JAV piliečiams ir oro susisiekimo bendrovėms, o pastarosioms būtina nustatyti suderintus standartus;

| 14. | pažymi konsultacijų ir bendradarbiavimo saugumo priemonių klausimais svarbą, tačiau įspėja, kad nereikėtų taikyti pernelyg gausių ar nesuderintų priemonių, nepagrįstų tinkamu rizikos vertinimu; |
| --- | --- |

14.

pažymi konsultacijų ir bendradarbiavimo saugumo priemonių klausimais svarbą, tačiau įspėja, kad nereikėtų taikyti pernelyg gausių ar nesuderintų priemonių, nepagrįstų tinkamu rizikos vertinimu;

| 15. | dar kartą ragina Komisiją ir JAV peržiūrėti papildomų saugumo priemonių, priimtų nuo 2001 m., veiksmingumą, siekiant pašalinti iš dalies sutampančias ir silpnas saugumo grandis; |
| --- | --- |

15.

dar kartą ragina Komisiją ir JAV peržiūrėti papildomų saugumo priemonių, priimtų nuo 2001 m., veiksmingumą, siekiant pašalinti iš dalies sutampančias ir silpnas saugumo grandis;

| 16. | labiau pritaria „vieno langelio saugumo“ koncepcijai, o ne pakartotiniam keleivių ir bagažo tikrinimui kiekvieno persėdimo (perkrovimo) metu; |
| --- | --- |

16.

labiau pritaria „vieno langelio saugumo“ koncepcijai, o ne pakartotiniam keleivių ir bagažo tikrinimui kiekvieno persėdimo (perkrovimo) metu;

Aplinka

| 17. | pripažįsta, kad neigiamas poveikis, kurį aviacijos sektorius daro aplinkai, yra įvairus, ypač todėl, kad aviacija yra triukšmo šaltinis bei prisideda prie klimato kaitos; taip pat pripažįsta, kad augant aviacijos sektoriui šis poveikis didės; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad neigiamas poveikis, kurį aviacijos sektorius daro aplinkai, yra įvairus, ypač todėl, kad aviacija yra triukšmo šaltinis bei prisideda prie klimato kaitos; taip pat pripažįsta, kad augant aviacijos sektoriui šis poveikis didės;

| 18. | pažymi, kad bendras pareiškimas dėl bendradarbiavimo aplinkos klausimais, yra lemiamos svarbos sprendžiant tarptautinės aviacijos poveikio aplinkai klausimą, tačiau apgailestauja, kad Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reglamentas nėra preliminaraus susitarimo dalis; atkreipia dėmesį į tai, kad reikės tęsti derybas su JAV, atsižvelgiant į Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reglamento įsigaliojimą iki 2012 m.; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad bendras pareiškimas dėl bendradarbiavimo aplinkos klausimais, yra lemiamos svarbos sprendžiant tarptautinės aviacijos poveikio aplinkai klausimą, tačiau apgailestauja, kad Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reglamentas nėra preliminaraus susitarimo dalis; atkreipia dėmesį į tai, kad reikės tęsti derybas su JAV, atsižvelgiant į Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reglamento įsigaliojimą iki 2012 m.;

| 19. | pritaria susitarimui dirbti kartu Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (angl. ICAO), kad būtų sumažintas orlaivių keliamas triukšmas ir išmetamų teršalų kiekis, taip pat ketinimui sustiprinti ES ir JAV techninį bendradarbiavimą klimato mokslo, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, oro transporto degalų naudojimo efektyvumo didinimo ir išmetamųjų teršalų mažinimo srityse ir keistis pažangiausia patirtimi triukšmo mažinimo srityje, pripažįstant vietos sąlygų skirtumus; |
| --- | --- |

19.

pritaria susitarimui dirbti kartu Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (angl. ICAO), kad būtų sumažintas orlaivių keliamas triukšmas ir išmetamų teršalų kiekis, taip pat ketinimui sustiprinti ES ir JAV techninį bendradarbiavimą klimato mokslo, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, oro transporto degalų naudojimo efektyvumo didinimo ir išmetamųjų teršalų mažinimo srityse ir keistis pažangiausia patirtimi triukšmo mažinimo srityje, pripažįstant vietos sąlygų skirtumus;

Socialinė politika

| 20. | džiaugiasi, kad susitarime pripažįstama socialinio aspekto svarba ir kad jungtiniam komitetui suteikiama atsakomybė atlikti susitarimo socialinio poveikio stebėseną ir, prireikus, ieškoti tinkamų sprendimo būdų; |
| --- | --- |

20.

džiaugiasi, kad susitarime pripažįstama socialinio aspekto svarba ir kad jungtiniam komitetui suteikiama atsakomybė atlikti susitarimo socialinio poveikio stebėseną ir, prireikus, ieškoti tinkamų sprendimo būdų;

| 21. | ragina Komisiją naudotis susitarimu skatinant laikytis susijusių tarptautinių teisės aktų, reglamentuojančių socialines teises, ypač darbo standartų, numatytų pagrindinėse Tarptautinės darbo organizacijos konvencijose (1930–1999 m. TDO konvencijos), OECD tarptautinių įmonių gairių (1976 m., peržiūrėtos 2000 m.) ir 1980 m. Romos konvencijos dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją naudotis susitarimu skatinant laikytis susijusių tarptautinių teisės aktų, reglamentuojančių socialines teises, ypač darbo standartų, numatytų pagrindinėse Tarptautinės darbo organizacijos konvencijose (1930–1999 m. TDO konvencijos), OECD tarptautinių įmonių gairių (1976 m., peržiūrėtos 2000 m.) ir 1980 m. Romos konvencijos dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės;

| 22. | primygtinai reikalauja, kad darbuotojams, priimamiems dirbti ir (arba) dirbantiems valstybėse narėse, būtų taikomi ES socialiniai teisės aktai, ypač direktyvos dėl konsultavimosi su darbuotojais ir jų informavimo (2002/14/EB, 98/59/EB ir 80/987/EEB), direktyva dėl civilinės aviacijos mobiliųjų darbuotojų darbo laiko organizavimo (2000/79/EB) ir direktyva dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (96/71/EB); |
| --- | --- |

22.

primygtinai reikalauja, kad darbuotojams, priimamiems dirbti ir (arba) dirbantiems valstybėse narėse, būtų taikomi ES socialiniai teisės aktai, ypač direktyvos dėl konsultavimosi su darbuotojais ir jų informavimo (2002/14/EB, 98/59/EB ir 80/987/EEB), direktyva dėl civilinės aviacijos mobiliųjų darbuotojų darbo laiko organizavimo (2000/79/EB) ir direktyva dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (96/71/EB);

Susitarimo veikimas

| 23. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos Parlamentas būtų išsamiai informuojamas ir su juo būtų konsultuojamasi dėl jungtinio komiteto darbo, kaip ir su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos Parlamentas būtų išsamiai informuojamas ir su juo būtų konsultuojamasi dėl jungtinio komiteto darbo, kaip ir su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis;

| 24. | primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, prieš sudarant susitarimus, apimantiems sritis, kurioms taikoma įprasta teisėkūros procedūra, privaloma gauti Europos Parlamento pritarimą (218 straipsnio 6 dalis); |
| --- | --- |

24.

primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, prieš sudarant susitarimus, apimantiems sritis, kurioms taikoma įprasta teisėkūros procedūra, privaloma gauti Europos Parlamento pritarimą (218 straipsnio 6 dalis);

| 25. | pritaria minčiai rengti nuolatinius Europos Parlamento ir JAV Kongreso narių susitikimus siekiant aptarti visus su ES ir JAV aviacijos politika susijusius klausimus; |
| --- | --- |

25.

pritaria minčiai rengti nuolatinius Europos Parlamento ir JAV Kongreso narių susitikimus siekiant aptarti visus su ES ir JAV aviacijos politika susijusius klausimus;

| 26. | ragina Europos Komisiją pradėti trečiojo etapo derybų procesą siekiant iki 2013 m. gruodžio 31 d. įtraukti šiuos klausimus:






  a) | tolesnį skrydžių teisių liberalizavimą; |
| --- | --- | --- |

26.

ragina Europos Komisiją pradėti trečiojo etapo derybų procesą siekiant iki 2013 m. gruodžio 31 d. įtraukti šiuos klausimus:

a)

tolesnį skrydžių teisių liberalizavimą;

| b) | papildomas užsienio investicijų galimybes; |
| --- | --- |

b)

papildomas užsienio investicijų galimybes;

| c) | aplinkos apsaugos priemonių ir infrastruktūros suvaržymų poveikį naudojimuisi skrydžių teisėmis; |
| --- | --- |

c)

aplinkos apsaugos priemonių ir infrastruktūros suvaržymų poveikį naudojimuisi skrydžių teisėmis;

| d) | geresnį keleivių teisių politikos organizavimą siekiant užtikrinti geriausią įmanomą keleivių apsaugos lygį; |
| --- | --- |

d)

geresnį keleivių teisių politikos organizavimą siekiant užtikrinti geriausią įmanomą keleivių apsaugos lygį;

*

* *

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinių Valstijų Kongresui. |
| --- | --- |

27.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinių Valstijų Kongresui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0144.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0001.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0071 ir P6_TA(2007)0428.

(4)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 84.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/125

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisPirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio direktyvų įgyvendinimas

P7_TA(2010)0240

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pirmojo geležinkelių direktyvų (2001/12/EB, 2001/13/EB ir 2001/14/EB) rinkinio įgyvendinimo

2011/C 236 E/21

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos antrąją geležinkelių transporto rinkos plėtros priežūros ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0676) ir į kartu pateiktą Komisijos personalo darbo dokumentą (SEC(2009)1687),

atsižvelgdamas į 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/12/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (1),

atsižvelgdamas į 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/13/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelių įmonių licencijavimo (2),

atsižvelgdamas į 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (3),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio įgyvendinimo (4),

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 9 d. klausimą Komisijai dėl pirmojo geležinkelių direktyvų (2001/12/EB, 2001/13/EB ir 2001/14/EB) (O-0030/2010 – B7-0204/2010) rinkinio įgyvendinimo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2001 m. patvirtinus pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį, į kurį įtrauktos trys direktyvos, t. y. dėl Bendrijos geležinkelių plėtros, dėl geležinkelių įmonių licencijavimo ir dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo, siekta atgaivinti geležinkelių pramonę ir kadangi tai turėjo būti pirmas žingsnis siekiant sukurti integruotą Europos geležinkelių erdvę, taip pat suteikti patikimą finansų struktūrą, kad galima būtų pradėti šiuos siekius įgyvendinti, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2001 m. patvirtinus pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį, į kurį įtrauktos trys direktyvos, t. y. dėl Bendrijos geležinkelių plėtros, dėl geležinkelių įmonių licencijavimo ir dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo, siekta atgaivinti geležinkelių pramonę ir kadangi tai turėjo būti pirmas žingsnis siekiant sukurti integruotą Europos geležinkelių erdvę, taip pat suteikti patikimą finansų struktūrą, kad galima būtų pradėti šiuos siekius įgyvendinti,

| B. | kadangi pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio direktyvos iki 2003 m. kovo 15 d. turėjo būti perkeltos į nacionalinę teisę, tačiau Komisija, prieš pradėdama taikyti bausmės už pažeidimus procedūras valstybėms narėms, kurios neteisingai arba nevisiškai įgyvendino pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį, laukė iki 2008 m. birželio mėn., |
| --- | --- |

B.

kadangi pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio direktyvos iki 2003 m. kovo 15 d. turėjo būti perkeltos į nacionalinę teisę, tačiau Komisija, prieš pradėdama taikyti bausmės už pažeidimus procedūras valstybėms narėms, kurios neteisingai arba nevisiškai įgyvendino pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį, laukė iki 2008 m. birželio mėn.,

| C. | kadangi, sprendžiant iš antrosios Komisijos parengtos geležinkelių rinkos plėtros stebėsenos ataskaitos, geležinkelių dalis transporto rinkoje nepadidėjo: 2002 m. krovinių vežimo geležinkeliu rinkoje pasiektas žemas maždaug 10 proc. lygis, be to, geležinkelių transportas sudaro mažiau negu 7 proc. keleivinio transporto rinkos, |
| --- | --- |

C.

kadangi, sprendžiant iš antrosios Komisijos parengtos geležinkelių rinkos plėtros stebėsenos ataskaitos, geležinkelių dalis transporto rinkoje nepadidėjo: 2002 m. krovinių vežimo geležinkeliu rinkoje pasiektas žemas maždaug 10 proc. lygis, be to, geležinkelių transportas sudaro mažiau negu 7 proc. keleivinio transporto rinkos,

| 1. | apgailestauja, kad iš 22 valstybės narės didžiajai daliai nepavyko tinkamai įgyvendinti trijų pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio direktyvų; mano, kad tai apskritai sutrukdė padidinti geležinkelių transporto dalį transporto rinkoje; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja, kad iš 22 valstybės narės didžiajai daliai nepavyko tinkamai įgyvendinti trijų pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio direktyvų; mano, kad tai apskritai sutrukdė padidinti geležinkelių transporto dalį transporto rinkoje;

| 2. | primena, kad Parlamentas savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliucijoje jau pabrėžė, kad absoliutus prioritetas turi būti teikiamas tikslui visapusiškai įgyvendinti pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį; todėl reiškia didžiulį nepasitenkinimą dėl to, kad šio prioriteto nepaisyta daugumoje valstybių narių, įskaitant Austriją, Belgiją, Čekijos Respubliką, Vokietiją, Daniją, Estiją, Graikiją, Ispaniją, Prancūziją, Vengriją, Airiją, Italiją, Lietuvą, Liuksemburgą, Latviją, Lenkiją, Portugaliją, Rumuniją, Švediją, Slovėniją ir Slovakiją; |
| --- | --- |

2.

primena, kad Parlamentas savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliucijoje jau pabrėžė, kad absoliutus prioritetas turi būti teikiamas tikslui visapusiškai įgyvendinti pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį; todėl reiškia didžiulį nepasitenkinimą dėl to, kad šio prioriteto nepaisyta daugumoje valstybių narių, įskaitant Austriją, Belgiją, Čekijos Respubliką, Vokietiją, Daniją, Estiją, Graikiją, Ispaniją, Prancūziją, Vengriją, Airiją, Italiją, Lietuvą, Liuksemburgą, Latviją, Lenkiją, Portugaliją, Rumuniją, Švediją, Slovėniją ir Slovakiją;

| 3. | apgailestauja, kad Komisija prarado penkerius metus, per kuriuos buvo galima kovoti su nesėkmėmis, ir prieš išsiųsdama oficialų įpareigojimo raštą laukė iki 2008 m. birželio mėn., o prieš išsiųsdama motyvuotas nuomones dėl neteisingo arba nevisiško pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio įgyvendinimo – iki 2009 m. spalio mėn.; apgailestauja, kad Europos Komisija nepakankamai sutelkė stebėseną į geležinkelių sistemos finansinį pagrindą; todėl ragina Komisiją nedelsiant inicijuoti teisines procedūras prieš pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio neįgyvendinusią 22 valstybę narę; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Komisija prarado penkerius metus, per kuriuos buvo galima kovoti su nesėkmėmis, ir prieš išsiųsdama oficialų įpareigojimo raštą laukė iki 2008 m. birželio mėn., o prieš išsiųsdama motyvuotas nuomones dėl neteisingo arba nevisiško pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio įgyvendinimo – iki 2009 m. spalio mėn.; apgailestauja, kad Europos Komisija nepakankamai sutelkė stebėseną į geležinkelių sistemos finansinį pagrindą; todėl ragina Komisiją nedelsiant inicijuoti teisines procedūras prieš pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio neįgyvendinusią 22 valstybę narę;

| 4. | ragina 22 valstybę narę nebedelsti ir įgyvendinti Europos teisės aktus; yra įsitikinęs, šios valstybės narės, neįgyvendindamos pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio, ir toliau kenkia sąžiningai konkurencijai; |
| --- | --- |

4.

ragina 22 valstybę narę nebedelsti ir įgyvendinti Europos teisės aktus; yra įsitikinęs, šios valstybės narės, neįgyvendindamos pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio, ir toliau kenkia sąžiningai konkurencijai;

| 5. | ragina Komisiją paskelbti konkrečią informaciją apie kiekvienoje valstybėje narėje ne iki galo įgyvendintus elementus, ypač susijusius su nepakankamai išvystyta nepriklausoma reguliavimo institucija ir ne iki galo įgyvendintomis prieigos prie kelių mokesčių sistemos nuostatomis; be to, ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie Komisijos ir valstybių narių taikomas skirtingas infrastruktūros valdytojų savarankiškumo teisines interpretacijas (Direktyvos 2001/14/EB 4 straipsnio 2 dalis ir 14 straipsnio 2 dalis); |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją paskelbti konkrečią informaciją apie kiekvienoje valstybėje narėje ne iki galo įgyvendintus elementus, ypač susijusius su nepakankamai išvystyta nepriklausoma reguliavimo institucija ir ne iki galo įgyvendintomis prieigos prie kelių mokesčių sistemos nuostatomis; be to, ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie Komisijos ir valstybių narių taikomas skirtingas infrastruktūros valdytojų savarankiškumo teisines interpretacijas (Direktyvos 2001/14/EB 4 straipsnio 2 dalis ir 14 straipsnio 2 dalis);

Infrastruktūros valdytojų savarankiškumas

| 6. | pabrėžia, kad turi būti užtikrintas pakankamas infrastruktūros valdytojo savarankiškumas, kadangi, kaip nustatyta Direktyvoje 2001/14/EB, jis vykdo pagrindinę kontrolę užtikrindamas visiems pareiškėjams sąžiningą prieigą prie infrastruktūros pajėgumų, t. y. paskirsto geležinkelių infrastruktūros pajėgumus, nustato mokesčius už naudojimąsi ja bei vykdo su saugos sertifikavimu susijusią veiklą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad turi būti užtikrintas pakankamas infrastruktūros valdytojo savarankiškumas, kadangi, kaip nustatyta Direktyvoje 2001/14/EB, jis vykdo pagrindinę kontrolę užtikrindamas visiems pareiškėjams sąžiningą prieigą prie infrastruktūros pajėgumų, t. y. paskirsto geležinkelių infrastruktūros pajėgumus, nustato mokesčius už naudojimąsi ja bei vykdo su saugos sertifikavimu susijusią veiklą;

| 7. | mano, kad infrastruktūros valdytojo savarankiškumas yra prielaida sąžiningam, skaidriam ir nediskriminuojamam požiūriui į visus operatorius užtikrinti; pabrėžia, jog itin neramina tai, kad nustatyta nepakankamai praktinių ir teisinių saugiklių infrastruktūros valdytojų savarankiškumui užtikrinti, ypač kai šie sudaro dalį geležinkelių holdingo, vykdančio ir geležinkelių transporto veiklą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad infrastruktūros valdytojo savarankiškumas yra prielaida sąžiningam, skaidriam ir nediskriminuojamam požiūriui į visus operatorius užtikrinti; pabrėžia, jog itin neramina tai, kad nustatyta nepakankamai praktinių ir teisinių saugiklių infrastruktūros valdytojų savarankiškumui užtikrinti, ypač kai šie sudaro dalį geležinkelių holdingo, vykdančio ir geležinkelių transporto veiklą;

| 8. | ragina šios nuostatos nepaisančias valstybes nares pritaikyti visas būtinas teisines ir funkcines priemones, reikalingas aiškiai atskirti itin svarbiai pajėgumų paskirstymo nacionaliniam geležinkelių tinklui užduočiai nuo bet kokio vietos geležinkelių operatoriaus, kadangi stokojant savarankiškumo gali būti trukdoma iš esmės apibrėžti infrastruktūros valdytojo naudojimąsi infratsruktūra; |
| --- | --- |

8.

ragina šios nuostatos nepaisančias valstybes nares pritaikyti visas būtinas teisines ir funkcines priemones, reikalingas aiškiai atskirti itin svarbiai pajėgumų paskirstymo nacionaliniam geležinkelių tinklui užduočiai nuo bet kokio vietos geležinkelių operatoriaus, kadangi stokojant savarankiškumo gali būti trukdoma iš esmės apibrėžti infrastruktūros valdytojo naudojimąsi infratsruktūra;

Nepakankami reguliavimo institucijų įgaliojimai

| 9. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad reguliavimo institucijoms suteikti nepakankami įgaliojimai ir ištekliai ir kad dėl šių spragų nepakankamai kontroliuojamos konkurencijos problemos, su kuriomis susiduriama kiekvienoje nacionalinėje rinkoje; |
| --- | --- |

9.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad reguliavimo institucijoms suteikti nepakankami įgaliojimai ir ištekliai ir kad dėl šių spragų nepakankamai kontroliuojamos konkurencijos problemos, su kuriomis susiduriama kiekvienoje nacionalinėje rinkoje;

| 10. | ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie reguliavimo institucijų įgaliojimus, kurie turi būti stiprinami valstybėse narėse siekiant užtikrinti joms realius įgaliojimus savo atitinkamai nacionalinei rinkai stebėti; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie reguliavimo institucijų įgaliojimus, kurie turi būti stiprinami valstybėse narėse siekiant užtikrinti joms realius įgaliojimus savo atitinkamai nacionalinei rinkai stebėti;

| 11. | mano, kad dėl nesugebėjimo įsteigti valstybėse narėse išties nepriklausomų reguliavimo institucijų sudaromos kliūtys pirmajam geležinkelių teisės aktų rinkiniui tinkamai įgyvendinti; |
| --- | --- |

11.

mano, kad dėl nesugebėjimo įsteigti valstybėse narėse išties nepriklausomų reguliavimo institucijų sudaromos kliūtys pirmajam geležinkelių teisės aktų rinkiniui tinkamai įgyvendinti;

Infrastruktūros finansavimas ir mokesčių sistema

| 12. | pažymi, kad specialios nuostatos dėl infrastruktūros finansavimo ir geležinkelių skolos problemos sprendimo įtrauktos į pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį (Direktyvos 2001/12/EB 9 straipsnis); |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad specialios nuostatos dėl infrastruktūros finansavimo ir geležinkelių skolos problemos sprendimo įtrauktos į pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį (Direktyvos 2001/12/EB 9 straipsnis);

| 13. | apgailestauja, kad investicijų į geležinkelių infrastruktūros plėtrą ir priežiūrą lygis daugelyje valstybių narių vis dar didžia dalimi nepakankamas ir daugeliu atvejų esamos infrastruktūros kokybė prastėja; ragina valstybes nares sutelkti reikiamas lėšas ir užtikrinti, kad naujieji geležinkelių transporto projektai būtų vystomi ir kad esamos infrastruktūros būtų tinkamai prižiūrimos; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja, kad investicijų į geležinkelių infrastruktūros plėtrą ir priežiūrą lygis daugelyje valstybių narių vis dar didžia dalimi nepakankamas ir daugeliu atvejų esamos infrastruktūros kokybė prastėja; ragina valstybes nares sutelkti reikiamas lėšas ir užtikrinti, kad naujieji geležinkelių transporto projektai būtų vystomi ir kad esamos infrastruktūros būtų tinkamai prižiūrimos;

Prieigos prie kelių mokesčiai

| 14. | pažymi, kad infrastruktūros valdytojų savarankiškumas ir reguliavimo institucijoms užtikrinti įgaliojimai bei ištekliai yra prielaidos tinkamai veikiančiai prieigos prie kelių mokesčių sistemai nustatyti; primena, kad šie infrastruktūros mokesčiai turi būti apskaičiuoti sąžiningai, skaidriai ir nuosekliai ir kad geležinkelių įmonėms būtų užtikrinamas pakankamas aiškumas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad infrastruktūros valdytojų savarankiškumas ir reguliavimo institucijoms užtikrinti įgaliojimai bei ištekliai yra prielaidos tinkamai veikiančiai prieigos prie kelių mokesčių sistemai nustatyti; primena, kad šie infrastruktūros mokesčiai turi būti apskaičiuoti sąžiningai, skaidriai ir nuosekliai ir kad geležinkelių įmonėms būtų užtikrinamas pakankamas aiškumas;

| 15. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad nepakankamai įgyvendinamos infrastruktūros mokesčių nuostatos, ypač dėl to, kad neparengti veiksmų, reikalingų geležinkelių tinklo veiklai pagerinti, planai ir tiesioginėmis geležinkelio paslaugų išlaidomis grindžiama tarifų sistema, taip pat dėl to, kad infrastruktūros valdytojas savarankiškai nenustato infrastruktūros mokesčių; |
| --- | --- |

15.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad nepakankamai įgyvendinamos infrastruktūros mokesčių nuostatos, ypač dėl to, kad neparengti veiksmų, reikalingų geležinkelių tinklo veiklai pagerinti, planai ir tiesioginėmis geležinkelio paslaugų išlaidomis grindžiama tarifų sistema, taip pat dėl to, kad infrastruktūros valdytojas savarankiškai nenustato infrastruktūros mokesčių;

| 16. | apgailestauja dėl to, kad nepakankamai įgyvendinant šias nuostatas infrastruktūros mokesčiai nėra tiesiogiai susieti su išlaidomis už traukinių paslaugas ir kad geležinkelių rinka gali nepakelti šių didelių mokesčių; pažymi, kad dėl tokių didelių infrastruktūros mokesčių ne vietos operatoriams gali būti sunku įžengti į rinką ir kad Komisija yra gavusi keleto operatorių skundus, susijusius su prieiga prie terminalų ir geležinkelio paslaugų; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja dėl to, kad nepakankamai įgyvendinant šias nuostatas infrastruktūros mokesčiai nėra tiesiogiai susieti su išlaidomis už traukinių paslaugas ir kad geležinkelių rinka gali nepakelti šių didelių mokesčių; pažymi, kad dėl tokių didelių infrastruktūros mokesčių ne vietos operatoriams gali būti sunku įžengti į rinką ir kad Komisija yra gavusi keleto operatorių skundus, susijusius su prieiga prie terminalų ir geležinkelio paslaugų;

| 17. | mano, kad prieigos prie kelių mokesčių principus, taikomus geležinkeliams ir kelių transportui, reikėtų suvienodinti siekiant sudaryti pagrindą iš tiesų vienodoms įvairių transporto rūšių konkurencijos sąlygoms; pabrėžia, kad dėl šių vienodų konkurencijos sąlygų ES transporto sistema galėtų tapti tvaresne ir veiksmingesne, taip pat maksimaliai padidėtų geležinkelių ekologinis konkurencingumas; |
| --- | --- |

17.

mano, kad prieigos prie kelių mokesčių principus, taikomus geležinkeliams ir kelių transportui, reikėtų suvienodinti siekiant sudaryti pagrindą iš tiesų vienodoms įvairių transporto rūšių konkurencijos sąlygoms; pabrėžia, kad dėl šių vienodų konkurencijos sąlygų ES transporto sistema galėtų tapti tvaresne ir veiksmingesne, taip pat maksimaliai padidėtų geležinkelių ekologinis konkurencingumas;

Pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio persvarstymas

| 18. | pabrėžia, kad tinkamas ir visapusiškas pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio įgyvendinimas yra esminė sąlyga Europos geležinkelių tinklui sukurti ir kad Europos Komisija turi teikti absoliutų prioritetą siekiui jį įgyvendinti taikant visas galiojančias procedūras; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad tinkamas ir visapusiškas pirmojo geležinkelių teisės aktų rinkinio įgyvendinimas yra esminė sąlyga Europos geležinkelių tinklui sukurti ir kad Europos Komisija turi teikti absoliutų prioritetą siekiui jį įgyvendinti taikant visas galiojančias procedūras;

| 19. | ragina Komisiją siūlyti iki 2010 m. rugsėjo mėn. persvarstyti pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį; ragina Komisiją persvarstant šį rinkinį prioritetine tvarka nagrinėti infrastruktūros valdytojų savarankiškumo, nepakankamų reguliavimo institucijų išteklių ir įgaliojimų problemas, taip pat pasiūlyti tinkamus mokesčių už prieigą prie infrastruktūros principus, pagal kuriuos būtų skatinamos viešosios ir privačios investicijos į geležinkelių sektorių; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją siūlyti iki 2010 m. rugsėjo mėn. persvarstyti pirmąjį geležinkelių teisės aktų rinkinį; ragina Komisiją persvarstant šį rinkinį prioritetine tvarka nagrinėti infrastruktūros valdytojų savarankiškumo, nepakankamų reguliavimo institucijų išteklių ir įgaliojimų problemas, taip pat pasiūlyti tinkamus mokesčių už prieigą prie infrastruktūros principus, pagal kuriuos būtų skatinamos viešosios ir privačios investicijos į geležinkelių sektorių;

| 20. | mano, kad sėkmingas rinkų atvėrimas geležinkelių transporto srityje priklauso nuo visiško nuostatų, išdėstytų pirmajame geležinkelių direktyvų rinkinyje, įgyvendinimo; tolimesnis geležinkelių rinkos liberalizavimas neturėtų menkinti geležinkelių transporto paslaugų kokybės ir turėtų išlaikyti viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus; iki visiško rinkų atvėrimo turėtų būti taikomas abipusiškumo principas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad sėkmingas rinkų atvėrimas geležinkelių transporto srityje priklauso nuo visiško nuostatų, išdėstytų pirmajame geležinkelių direktyvų rinkinyje, įgyvendinimo; tolimesnis geležinkelių rinkos liberalizavimas neturėtų menkinti geležinkelių transporto paslaugų kokybės ir turėtų išlaikyti viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus; iki visiško rinkų atvėrimo turėtų būti taikomas abipusiškumo principas;

| 21. | prašo Komisijos reaguoti arba pateikti informacijos, susijusios su prašymais, pateiktais 3, 5, 10 ir 16 dalyse, pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio naujoje redakcijoje arba vėliausiai iki 2010 m. pabaigos; |
| --- | --- |

21.

prašo Komisijos reaguoti arba pateikti informacijos, susijusios su prašymais, pateiktais 3, 5, 10 ir 16 dalyse, pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio naujoje redakcijoje arba vėliausiai iki 2010 m. pabaigos;

*

* *

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 75, 2001 3 15, p. 1.

(2)  OL L 75, 2001 3 15, p. 26.

(3)  OL L 75, 2001 3 15, p. 29.

(4)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 551.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/128 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/128

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisPotvyniai Vidurio Europoje, ypač Lenkijoje, Čekijos Respublikoje, Slovakijoje, Vengrijoje, Rumunijoje ir Prancūzijoje

P7_TA(2010)0241

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl potvynių Vidurio Europos šalyse, visų pirma Lenkijoje, Čekijoje, Slovakijoje,Vengrijoje, Rumunijoje ir Prancūzijoje

2011/C 236 E/22

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnį ir Sutarties dėl ES veikimo 191 ir 349 straipsnius,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (ESSF) (COM(2005)0108), ir į savo 2006 m. gegužės 18 d. poziciją,

atsižvelgdamas į savo 2002 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl potvynių Europoje (1), į savo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių (gaisrų ir potvynių) šią vasarą Europoje (2), į savo 2006 m. gegužės 18 d. rezoliucijas dėl gaivalinių nelaimių (miškų gaisrų, sausrų ir potvynių) įtakos žemės ūkiui, regioninės plėtros aspektų ir aplinkosaugos aspektų (3) ir į 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl miškų gaisrų ir potvynių (4),

atsižvelgdamas į Komisijos Baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009)0147) ir į Komisijos komunikatą „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (COM(2009)0082),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Regionai 2020 m. ES regionų ateities uždavinių vertinimas“ (SEC(2008)2868),

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 24 d. Komisijos pareiškimą dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje ir į 2010 m. kovo 11 d. savo rezoliuciją dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje ir uragano „Ksintija“ padarinių Europoje (5),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi įvairiose Europos Sąjungos valstybėse narėse, visų pirma Lenkijoje, Čekijoje, Slovakijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje, taip pat Vokietijoje ir Austrijoje, ir neseniai Prancūzijoje, įvyko didelės gaivalinės nelaimės kilus potvyniams, kurių metu žuvo ir buvo sužeisti žmonės ir buvo būtina evakuoti tūkstančius gyventojų, |
| --- | --- |

A.

kadangi įvairiose Europos Sąjungos valstybėse narėse, visų pirma Lenkijoje, Čekijoje, Slovakijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje, taip pat Vokietijoje ir Austrijoje, ir neseniai Prancūzijoje, įvyko didelės gaivalinės nelaimės kilus potvyniams, kurių metu žuvo ir buvo sužeisti žmonės ir buvo būtina evakuoti tūkstančius gyventojų,

| B. | kadangi dėl minėtų nelaimių kilo didelė žala, taip pat infrastruktūrai, įmonėms ir žemės ūkio paskirties žemei, taip pat buvo suniokoti gamtos ir kultūrinio paveldo elementai ir galbūt kilo pavojus visuomenės sveikatai, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl minėtų nelaimių kilo didelė žala, taip pat infrastruktūrai, įmonėms ir žemės ūkio paskirties žemei, taip pat buvo suniokoti gamtos ir kultūrinio paveldo elementai ir galbūt kilo pavojus visuomenės sveikatai,

| C. | kadangi reikia imtis tvaraus nelaimių sugriautų ar pažeistų sričių atstatymo siekiant kompensuoti jų ekonominius ir socialinius nuostolius, |
| --- | --- |

C.

kadangi reikia imtis tvaraus nelaimių sugriautų ar pažeistų sričių atstatymo siekiant kompensuoti jų ekonominius ir socialinius nuostolius,

| D. | kadangi pastaraisiais metais Europoje greitai daugėjo stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, jos tapo rimtesnės, sudėtingesnės ir turėjo didesnį poveikį, |
| --- | --- |

D.

kadangi pastaraisiais metais Europoje greitai daugėjo stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, jos tapo rimtesnės, sudėtingesnės ir turėjo didesnį poveikį,

| 1. | išreiškia savo simpatiją nelaimių paveiktų regionų gyventojams ir savo solidarumą su jais, tinkamai atsižvelgia į galimą rimtą ekonominį poveikį ir išreiškia savo pagarbą bei užuojautą aukų šeimoms; |
| --- | --- |

1.

išreiškia savo simpatiją nelaimių paveiktų regionų gyventojams ir savo solidarumą su jais, tinkamai atsižvelgia į galimą rimtą ekonominį poveikį ir išreiškia savo pagarbą bei užuojautą aukų šeimoms;

| 2. | pripažįsta paieškos ir gelbėjimo tarnybų nuolatines pastangas gelbstint gyvybes ir mažinant žalą nelaimių paliestose srityse; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta paieškos ir gelbėjimo tarnybų nuolatines pastangas gelbstint gyvybes ir mažinant žalą nelaimių paliestose srityse;

| 3. | teigiamai vertina veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės teikdamos paramą nelaimių paliestoms sritims, nes Europos solidarumas pasireiškia abipuse parama sudėtingose situacijose; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės teikdamos paramą nelaimių paliestoms sritims, nes Europos solidarumas pasireiškia abipuse parama sudėtingose situacijose;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares peržiūrėti planavimą, tvaraus žemės panaudojimo politiką, ekosistemos įsisavinimo gebėjimą ir geriausią praktiką atsižvelgiant į didėjančią potvynių riziką, kuri kyla dėl žemės, buveinių ir drenažo valdymo būdo, ir didinti potvynių kontrolės ir drenažo infrastruktūros pajėgumus siekiant apriboti smarkių liūčių žalą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares peržiūrėti planavimą, tvaraus žemės panaudojimo politiką, ekosistemos įsisavinimo gebėjimą ir geriausią praktiką atsižvelgiant į didėjančią potvynių riziką, kuri kyla dėl žemės, buveinių ir drenažo valdymo būdo, ir didinti potvynių kontrolės ir drenažo infrastruktūros pajėgumus siekiant apriboti smarkių liūčių žalą;

| 5. | ragina valstybes nares ir nelaimių paveiktus regionus ypač didelį dėmesį skirti atitinkamiems tvariems atstatymo planams, taip pat apsvarstyti ilgalaikių investicijų į valstybių narių politiką, susijusią su nelaimių prevencija ir reagavimu į jas, įgyvendinamumą; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares ir nelaimių paveiktus regionus ypač didelį dėmesį skirti atitinkamiems tvariems atstatymo planams, taip pat apsvarstyti ilgalaikių investicijų į valstybių narių politiką, susijusią su nelaimių prevencija ir reagavimu į jas, įgyvendinamumą;

| 6. | ragina valstybes nares įgyvendinti ES Potvynių direktyvoje nustatytus reikalavimus ir įgyvendinti šią direktyvą; primygtinai ragina vykdant teritorinio planavimo valdymą atsižvelgti į potvynių rizikos žemėlapius; pabrėžia, kad veiksminga potvynių prevencija turi būti paremta tarpvalstybinėmis strategijomis; ragina kaimynines valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą sprendžiant gaivalinių nelaimių prevencijos klausimą, tokiu būdu užtikrinant geriausią galimą šiam tikslui skirtų ES lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares įgyvendinti ES Potvynių direktyvoje nustatytus reikalavimus ir įgyvendinti šią direktyvą; primygtinai ragina vykdant teritorinio planavimo valdymą atsižvelgti į potvynių rizikos žemėlapius; pabrėžia, kad veiksminga potvynių prevencija turi būti paremta tarpvalstybinėmis strategijomis; ragina kaimynines valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą sprendžiant gaivalinių nelaimių prevencijos klausimą, tokiu būdu užtikrinant geriausią galimą šiam tikslui skirtų ES lėšų panaudojimą;

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares kuo greičiau suteikti paramą sritims, kurias paveikė nelaimių ekonominiai ir socialiniai padariniai; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir valstybes nares kuo greičiau suteikti paramą sritims, kurias paveikė nelaimių ekonominiai ir socialiniai padariniai;

| 8. | pakartoja, kad norint lanksčiau ir veiksmingiau spręsti gaivalinių nelaimių sukeltas problemas būtinas naujas ESSF reglamentas, kuris būtų grindžiamas Komisijos pasiūlymu dėl šio fondo įsteigimo (COM(2005)0108); nepritaria tam, kad Taryba sustabdė šio dokumento svarstymą, nors Parlamentas savo poziciją priėmė didele balsų dauguma per pirmąjį 2006 m. gegužės mėn. įvykusį svarstymą; ragina ES pirmininkaujančią Belgiją ir Komisiją nedelsiant rasti sprendimą ir atnaujinti šio reglamento persvarstymą siekiant sukurti stipresnę ir lankstesnę priemonę, kurią taikant būtų galima veiksmingai reaguoti į naujus klimato kaitos iššūkius; |
| --- | --- |

8.

pakartoja, kad norint lanksčiau ir veiksmingiau spręsti gaivalinių nelaimių sukeltas problemas būtinas naujas ESSF reglamentas, kuris būtų grindžiamas Komisijos pasiūlymu dėl šio fondo įsteigimo (COM(2005)0108); nepritaria tam, kad Taryba sustabdė šio dokumento svarstymą, nors Parlamentas savo poziciją priėmė didele balsų dauguma per pirmąjį 2006 m. gegužės mėn. įvykusį svarstymą; ragina ES pirmininkaujančią Belgiją ir Komisiją nedelsiant rasti sprendimą ir atnaujinti šio reglamento persvarstymą siekiant sukurti stipresnę ir lankstesnę priemonę, kurią taikant būtų galima veiksmingai reaguoti į naujus klimato kaitos iššūkius;

| 9. | ragina Komisiją nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms pateikus atitinkamus atkūrimo planus nedelsiant imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad reikalingi finansiniai ištekliai iš ESSF būtų išmokėti kuo greičiau, veiksmingiau ir lanksčiau; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms pateikus atitinkamus atkūrimo planus nedelsiant imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad reikalingi finansiniai ištekliai iš ESSF būtų išmokėti kuo greičiau, veiksmingiau ir lanksčiau;

| 10. | primygtinai ragina Komisiją, nepaisant ESSF panaudojimo, būti atvira ir lanksčia vykstant deryboms su nacionalinėmis ir regioninėmis valdžios institucijomis dėl regioninių veiksmų programų 2007–2013 m., kurios finansuojamos iš Europos rekonstrukcijos ir plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, peržiūrėjimo; ragina Komisiją kuo greičiau atlikti šią peržiūrą; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Komisiją, nepaisant ESSF panaudojimo, būti atvira ir lanksčia vykstant deryboms su nacionalinėmis ir regioninėmis valdžios institucijomis dėl regioninių veiksmų programų 2007–2013 m., kurios finansuojamos iš Europos rekonstrukcijos ir plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, peržiūrėjimo; ragina Komisiją kuo greičiau atlikti šią peržiūrą;

| 11. | ragina Komisiją atsižvelgti į nelaimių paveiktų regionų skirtumus (nes tarp jų yra kalnuotų ir pakrančių sričių), kad aukoms būtų galima teikti geriausią pagalbą; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją atsižvelgti į nelaimių paveiktų regionų skirtumus (nes tarp jų yra kalnuotų ir pakrančių sričių), kad aukoms būtų galima teikti geriausią pagalbą;

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir regioninės bei vietos valdžios institucijoms nelaimių paveiktose srityse. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir regioninės bei vietos valdžios institucijoms nelaimių paveiktose srityse.

---

(1)  OL C 272 E, 2003 11 13, p. 471.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0334.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0222, 0223 ir 0224.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0349.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0065.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/130 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/130

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisTeisėjų mokymas

P7_TA(2010)0242

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisėjų mokymo (Stokholmo programa)

2011/C 236 E/23

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 ir 82 straipsnius,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl nacionalinio teisėjo vaidmens Europos teisminėje sistemoje (2),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliuciją dėl Stokholmo programos (3),

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 10 d. klausimą Komisijai dėl teisėjų mokymo (Stokholmo veiksmų plano) (O-0063/2010 – B7-0306/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 ir 82 straipsniuose nustatyta, kad pagal įprastą teisėkūros procedūrą patvirtinamos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti „paramą teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymui“, |
| --- | --- |

A.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 ir 82 straipsniuose nustatyta, kad pagal įprastą teisėkūros procedūrą patvirtinamos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti „paramą teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymui“,

| B. | kadangi Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plane Komisija paskelbė, kad 2011 m. ji pateiks komunikatą dėl visų teisininkų Europos mokymo veiksmų plano ir 2010–2012 m. pradės įgyvendinti „Erasmus“ pobūdžio teisminių institucijų ir teisininkų mainų programų bandomuosius projektus, |
| --- | --- |

B.

kadangi Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plane Komisija paskelbė, kad 2011 m. ji pateiks komunikatą dėl visų teisininkų Europos mokymo veiksmų plano ir 2010–2012 m. pradės įgyvendinti „Erasmus“ pobūdžio teisminių institucijų ir teisininkų mainų programų bandomuosius projektus,

| C. | kadangi būtina atsižvelgti į specialias teisėjų mokymo reikmes rengiant susipažinimo su nacionaline, lyginamąja ir Europos teise kursus, taip pat į tai, kad organizuojant tokius kursus būtina užtikrinti tam tikrą diplomatiškumą, |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina atsižvelgti į specialias teisėjų mokymo reikmes rengiant susipažinimo su nacionaline, lyginamąja ir Europos teise kursus, taip pat į tai, kad organizuojant tokius kursus būtina užtikrinti tam tikrą diplomatiškumą,

| D. | kadangi mokymą teisėjams organizuoti itin sudėtinga, atsižvelgiant į didelį jų užimtumą, būtinybę užtikrinti teisėjų nepriklausomumą ir reikalavimą, kad kursai atitiktų specialias jų reikmes, t. y. kad būtų nagrinėjamos aktualios teisinės problemos, |
| --- | --- |

D.

kadangi mokymą teisėjams organizuoti itin sudėtinga, atsižvelgiant į didelį jų užimtumą, būtinybę užtikrinti teisėjų nepriklausomumą ir reikalavimą, kad kursai atitiktų specialias jų reikmes, t. y. kad būtų nagrinėjamos aktualios teisinės problemos,

| E. | kadangi rengiant kursus taip pat turi būti siekiama padėti jų dalyviams užmegzti ryšius ir taip skatinti abipusiu supratimu pagrįstą Europos teismų kultūrą, kad būtų stiprinamas abipusis pasitikėjimas, kuriuo grindžiama teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo sistema, |
| --- | --- |

E.

kadangi rengiant kursus taip pat turi būti siekiama padėti jų dalyviams užmegzti ryšius ir taip skatinti abipusiu supratimu pagrįstą Europos teismų kultūrą, kad būtų stiprinamas abipusis pasitikėjimas, kuriuo grindžiama teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo sistema,

| F. | kadangi nepaisant to, kad nacionaliniai biudžetai patiria didelį spaudimą, valstybėms narėms vis dėlto tenka pagrindinė atsakomybė organizuoti teisėjų mokymą ir jos turi prisiimti šį įsipareigojimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi nepaisant to, kad nacionaliniai biudžetai patiria didelį spaudimą, valstybėms narėms vis dėlto tenka pagrindinė atsakomybė organizuoti teisėjų mokymą ir jos turi prisiimti šį įsipareigojimą,

| G. | kadangi vis dėlto itin svarbu, kad šiems teisėjų mokymo kursams organizuoti būtų skiriamos taip pat ir ES lėšos, atsižvelgiant į tai, kad šiais kursais siekiama plėtoti Europos teismų kultūrą, |
| --- | --- |

G.

kadangi vis dėlto itin svarbu, kad šiems teisėjų mokymo kursams organizuoti būtų skiriamos taip pat ir ES lėšos, atsižvelgiant į tai, kad šiais kursais siekiama plėtoti Europos teismų kultūrą,

| H. | kadangi tinkamas teisėjų mokymas ir Europos teismų kultūros kūrimas gali padėti paspartinti tarpvalstybinių bylų nagrinėjimą ir tokiu būdu ženkliai prisidėti prie geresnio vidaus rinkos veikimo ir įmonių, ir piliečių atžvilgiu, taip pat sudaryti geresnes galimybes kreiptis į teismą piliečiams, pasinaudojusiems laisvo judėjimo teise, |
| --- | --- |

H.

kadangi tinkamas teisėjų mokymas ir Europos teismų kultūros kūrimas gali padėti paspartinti tarpvalstybinių bylų nagrinėjimą ir tokiu būdu ženkliai prisidėti prie geresnio vidaus rinkos veikimo ir įmonių, ir piliečių atžvilgiu, taip pat sudaryti geresnes galimybes kreiptis į teismą piliečiams, pasinaudojusiems laisvo judėjimo teise,

| I. | kadangi Komisija turėtų surinkti duomenis apie nacionalines mokymo programas ir teisėjų mokyklas, siekdama nustatyti pažangiąją patirtį šiame sektoriuje, |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisija turėtų surinkti duomenis apie nacionalines mokymo programas ir teisėjų mokyklas, siekdama nustatyti pažangiąją patirtį šiame sektoriuje,

| J. | kadangi būtina remtis esamomis struktūromis, ypač Europos teisėjų mokymo tinklu ir Europos teisės akademija, taip pat užtikrinti, kad kuriant bandomuosius teisėjų mokymo projektus dalyvautų Aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas, Europos teismų tarybų tinklas, Valstybės tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija ir Europos generalinių prokurorų tinklas (Eurojustice), |
| --- | --- |

J.

kadangi būtina remtis esamomis struktūromis, ypač Europos teisėjų mokymo tinklu ir Europos teisės akademija, taip pat užtikrinti, kad kuriant bandomuosius teisėjų mokymo projektus dalyvautų Aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas, Europos teismų tarybų tinklas, Valstybės tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija ir Europos generalinių prokurorų tinklas (Eurojustice),

| 1. | palankiai vertina greitą Komisijos atsaką į 2009 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliucijoje pateiktus pasiūlymus; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina greitą Komisijos atsaką į 2009 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliucijoje pateiktus pasiūlymus;

| 2. | ragina Komisiją ir Tarybą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 ir 82 straipsnius užtikrinti visapusišką Parlamento dalyvavimą rengiant ir tvirtinant priemones, susijusias su teisėjų mokymu, ypač kalbant apie bandomuosius projektus, numatytus Komisijos veiksmų plane; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir Tarybą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 ir 82 straipsnius užtikrinti visapusišką Parlamento dalyvavimą rengiant ir tvirtinant priemones, susijusias su teisėjų mokymu, ypač kalbant apie bandomuosius projektus, numatytus Komisijos veiksmų plane;

| 3. | mano, kad vykdant pasiūlytus bandomuosius projektus, skirtus teisėjams, neturėtų būti apsiribojama programos „Erasmus“ pobūdžio mainais; |
| --- | --- |

3.

mano, kad vykdant pasiūlytus bandomuosius projektus, skirtus teisėjams, neturėtų būti apsiribojama programos „Erasmus“ pobūdžio mainais;

| 4. | ragina Komisiją kuo skubiau pradėti vykdyti konsultacijas siekiant sukurti ir parengti būsimus bandomuosius projektus ir visų pirma konsultuotis su Parlamentu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją kuo skubiau pradėti vykdyti konsultacijas siekiant sukurti ir parengti būsimus bandomuosius projektus ir visų pirma konsultuotis su Parlamentu;

| 5. | primygtinai ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir Taryba kuo skubiau parengti pasiūlymus siekiant visoje Sąjungoje sukurti teisinio mokymo institucijų, kurios būtų įgaliotos nuolat rengti teisėjams skirtus supažindinimo su nacionaline, lyginamąja ir Europos teise kursus, tinklą; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir Taryba kuo skubiau parengti pasiūlymus siekiant visoje Sąjungoje sukurti teisinio mokymo institucijų, kurios būtų įgaliotos nuolat rengti teisėjams skirtus supažindinimo su nacionaline, lyginamąja ir Europos teise kursus, tinklą;

| 6. | ragina Komisiją konsultuotis su Parlamentu dėl atskirų planų įsteigti instituciją, kuri būtų sukurta remiantis esamomis struktūromis ir tinklais, ypač Europos teisėjų mokymo tinklu ir Europos teisės akademija; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją konsultuotis su Parlamentu dėl atskirų planų įsteigti instituciją, kuri būtų sukurta remiantis esamomis struktūromis ir tinklais, ypač Europos teisėjų mokymo tinklu ir Europos teisės akademija;

| 7. | primygtinai ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų dėl būsimojo veiksmų plano, susijusio su teisėjų mokymu, finansavimo; |
| --- | --- |

7.

primygtinai ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų dėl būsimojo veiksmų plano, susijusio su teisėjų mokymu, finansavimo;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  COM(2010)0171.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0352.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0090.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/132

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisNaujas postūmis įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją

P7_TA(2010)0243

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujo postūmio įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją (2009/2107(INI))

2011/C 236 E/24

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnios akvakultūros ateities kūrimas. Naujas postūmis įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją“ (COM(2009)0162),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 710/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės, dėl išsamių ekologinės akvakultūros gyvūnų ir jūros dumblių gamybos taisyklių nustatymo (1),

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 708/2007 dėl svetimų ir nevietinių rūšių panaudojimo akvakultūroje (COM(2009)0541),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 24 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 257/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 794/2004 nuostatas dėl papildomos informacijos lapo, naudojamo pranešti apie pagalbą žuvininkystei ir akvakultūrai (2),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 248/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 nuostatų, susijusių su pranešimais apie gamintojų organizacijų pripažinimą, kainų nustatymą ir intervenciją bendrai organizuojant žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinką, taikymo taisyklės (nauja redakcija) (3),

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Tarybos direktyvą 2006/88/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir jų produktams, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (4), ir į 2008 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimą 2008/946/EB, kuriuo įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2006/88/EB nuostatos dėl akvakultūros gyvūnų karantino reikalavimų (5),

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (6),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (7),

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo (8),

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 24 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 271/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 nuostatų dėl Europos Sąjungos ekologinės gamybos logotipo įgyvendinimo taisyklės (9),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1251/2008, kuriuo įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2006/88/EB nuostatos dėl akvakultūros gyvūnų ir jų produktų pateikimo rinkai ir importo į Bendriją reikalavimų bei dėl tokiais atvejais taikomų sertifikavimo reikalavimų ir kuriuo patvirtinamas gyvūnų platintojų rūšių sąrašas (10),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus „Integruoto jūrų politikos požiūrio gairės. Integruoto jūrų valdymo ir konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis geroji patirtis“ (COM(2008)0395), „Jūrų erdvės planavimo gairės. ES bendrųjų principų nustatymas“ (COM(2008)0791) ir „Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens plėtojimas“ (COM(2009)0536), taip pat į neseniai pateiktą ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaitą (COM(2009)0540),

atsižvelgdamas į 2008 m. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) mokslinius pranešimus ir nuomones dėl šešių ES veisiamų pagrindinių žuvų rūšių gerovės ir 2009 m. EFSA mokslines nuomones dėl aštuonių veisiamų žuvų rūšių gerovės jas užmušant,

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją (11) dėl Žaliosios knygos dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos (COM(2009)0163),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 4 d. rezoliuciją (12) dėl Europos kormoranų populiacijos valdymo plano priėmimo,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 2 d. rezoliuciją (13) dėl žuvininkystės ir akvakultūros integruoto pakrančių zonų valdymo Europoje kontekste,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 31 d. poziciją (14) dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybių narių akvakultūros statistikos pateikimo,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją (15) dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros sektorių produktų rinkos organizavimo,

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją (16) dėl diskusijos apie Bendrijos požiūrį į ekologinio žuvininkystės produktų ženklinimo sistemas,

atsižvelgdamas į savo 2003 m. sausio 16 d. rezoliuciją (17) dėl akvakultūros Europos Sąjungoje dabarties ir ateities,

atsižvelgdamas į gaires dėl valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo (18) ir į valstybių narių pritarimą šioms gairėms (19),

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Parlamento naujo vaidmens ir atsakomybės įgyvendinant Lisabonos sutartį (20),

atsižvelgdamas į ketvirtosios FAO Akvakultūros pakomitečio sesijos ataskaitą (21),

atsižvelgdamas į FAO atsakingos žuvininkystės kodeksą (22),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0150/2010),

| A. | kadangi šiuo metu nėra specialios suderintos ES akvakultūros teisės aktų sistemos; kadangi šis sektorius reguliuojamas taikant daug skirtingų sričių (aplinka, visuomenės sveikata ir kt.) ir nacionalinių teisės aktų, kurie įvairiose valstybėse narėse gali labai skirtis, taigi kyla painiavos sektoriaus darbuotojams, be to, dėl to randasi diskriminacija ir rinkos iškraipymų, |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu nėra specialios suderintos ES akvakultūros teisės aktų sistemos; kadangi šis sektorius reguliuojamas taikant daug skirtingų sričių (aplinka, visuomenės sveikata ir kt.) ir nacionalinių teisės aktų, kurie įvairiose valstybėse narėse gali labai skirtis, taigi kyla painiavos sektoriaus darbuotojams, be to, dėl to randasi diskriminacija ir rinkos iškraipymų,

| B. | kadangi tinkamiausia priemonė, kurią šiomis aplinkybėmis gali taikyti Komisija – pasiūlyti reglamentą, kuriame būtų nustatomos akvakultūros sektoriui taikomos taisyklės, taigi suteikiamas reikiamas teisinis aiškumas, |
| --- | --- |

B.

kadangi tinkamiausia priemonė, kurią šiomis aplinkybėmis gali taikyti Komisija – pasiūlyti reglamentą, kuriame būtų nustatomos akvakultūros sektoriui taikomos taisyklės, taigi suteikiamas reikiamas teisinis aiškumas,

| C. | kadangi akvakultūros sektorius yra naujoviškas ekonomikos sektorius, kuriame gali būti taikomos aukštosios technologijos ir į kurio struktūrą ir tyrimus reikia daug investuoti ir kuriam reikia ilgalaikio veiklos ir finansinio planavimo, taigi teisinio tikrumo ir aiškios bei stabilios teisinės sistemos, |
| --- | --- |

C.

kadangi akvakultūros sektorius yra naujoviškas ekonomikos sektorius, kuriame gali būti taikomos aukštosios technologijos ir į kurio struktūrą ir tyrimus reikia daug investuoti ir kuriam reikia ilgalaikio veiklos ir finansinio planavimo, taigi teisinio tikrumo ir aiškios bei stabilios teisinės sistemos,

| D. | kadangi akvakultūros sektorius tiesiogiai susijęs su politikos sritimis, kurios labai svarbios mūsų visuomenei, pvz., aplinka, turizmas, miestų planavimas, regionų plėtra, visuomenės sveikata ir vartotojų apsauga; kadangi labai svarbu, kad būtų tinkamai atsižvelgta į sektoriaus interesus ir kad jis būtų traktuojamas sąžiningai, |
| --- | --- |

D.

kadangi akvakultūros sektorius tiesiogiai susijęs su politikos sritimis, kurios labai svarbios mūsų visuomenei, pvz., aplinka, turizmas, miestų planavimas, regionų plėtra, visuomenės sveikata ir vartotojų apsauga; kadangi labai svarbu, kad būtų tinkamai atsižvelgta į sektoriaus interesus ir kad jis būtų traktuojamas sąžiningai,

| E. | kadangi visų formų akvakultūra turi būti tvari ir teisinga socialiniu požiūriu, taigi neturi būti daroma žala ekosistemoms leidžiant didinti ir natūralių medžiagų, ir žmogaus pagamintų medžiagų, pvz., neyrančių chemikalų ir anglies dioksido, koncentraciją ir fizinį trikdymą, |
| --- | --- |

E.

kadangi visų formų akvakultūra turi būti tvari ir teisinga socialiniu požiūriu, taigi neturi būti daroma žala ekosistemoms leidžiant didinti ir natūralių medžiagų, ir žmogaus pagamintų medžiagų, pvz., neyrančių chemikalų ir anglies dioksido, koncentraciją ir fizinį trikdymą,

| F. | kadangi pasirodė, kad 2002 m. rugsėjo 19 d. Komisijos komunikatas (COM(2002)0511) buvo aiškiai netinkamas siekiant skatinti valstybes duoti esminį postūmį ES akvakultūros sektoriui, o šis sektorius pasaulyje per pastarąjį dešimtmetį ypač išaugo, be to, išaugo ir žuvininkystės produktų (ir išaugintų ūkiuose, ir laukinių) paklausa, todėl itin padidėjo šių produktų importas iš ES nepriklausančių šalių, |
| --- | --- |

F.

kadangi pasirodė, kad 2002 m. rugsėjo 19 d. Komisijos komunikatas (COM(2002)0511) buvo aiškiai netinkamas siekiant skatinti valstybes duoti esminį postūmį ES akvakultūros sektoriui, o šis sektorius pasaulyje per pastarąjį dešimtmetį ypač išaugo, be to, išaugo ir žuvininkystės produktų (ir išaugintų ūkiuose, ir laukinių) paklausa, todėl itin padidėjo šių produktų importas iš ES nepriklausančių šalių,

| G. | kadangi ES yra žuvininkystės ir akvakultūros produktų grynoji importuotoja, ir šių produktų paklausa auga tiek pasauliniu lygmeniu dėl pasaulyje didėjančio gyventojų skaičiaus, tiek Bendrijos lygmeniu dėl į ES įstojusių ir įstosiančių valstybių, kuriose paklausa dar didesnė, taip pat dėl besikeičiančių vartotojų įpročių, orientuotų į mitybą, kurios pagrindą sudaro sveikesni maisto produktai, |
| --- | --- |

G.

kadangi ES yra žuvininkystės ir akvakultūros produktų grynoji importuotoja, ir šių produktų paklausa auga tiek pasauliniu lygmeniu dėl pasaulyje didėjančio gyventojų skaičiaus, tiek Bendrijos lygmeniu dėl į ES įstojusių ir įstosiančių valstybių, kuriose paklausa dar didesnė, taip pat dėl besikeičiančių vartotojų įpročių, orientuotų į mitybą, kurios pagrindą sudaro sveikesni maisto produktai,

| H. | be to, kadangi reikia patikimos akvakultūros produktų sertifikavimo sistemos, |
| --- | --- |

H.

be to, kadangi reikia patikimos akvakultūros produktų sertifikavimo sistemos,

| I. | kadangi tvarus Bendrijos akvakultūros sektorius galėtų itin prisidėti siekiant užtikrinti, kad būtų tiekiami aukštos kokybės žuvų produktai, taigi, įvairinant aprūpinimą žuvininkystės ir akvakultūros produktais, jis taip pat galėtų atlikti svarbų vaidmenį, susijusį su aprūpinimu maistu, ekonomine veikla ir užimtumu, ypač kaimo ir pakrančių regionuose, |
| --- | --- |

I.

kadangi tvarus Bendrijos akvakultūros sektorius galėtų itin prisidėti siekiant užtikrinti, kad būtų tiekiami aukštos kokybės žuvų produktai, taigi, įvairinant aprūpinimą žuvininkystės ir akvakultūros produktais, jis taip pat galėtų atlikti svarbų vaidmenį, susijusį su aprūpinimu maistu, ekonomine veikla ir užimtumu, ypač kaimo ir pakrančių regionuose,

| J. | kadangi Europos Sąjunga darniam akvakultūros sektoriui ir jo plėtrai ES lygmeniu turėti teikti daugiau strateginės svarbos ir reikiamą finansinę pagalbą, turint omenyje, kad taikant akvakultūros veiklai reikalingas aukštąsias technologijas dažnai paskatinamos didelės įmonių investicijos, nesvarbu, koks jų dydis, |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos Sąjunga darniam akvakultūros sektoriui ir jo plėtrai ES lygmeniu turėti teikti daugiau strateginės svarbos ir reikiamą finansinę pagalbą, turint omenyje, kad taikant akvakultūros veiklai reikalingas aukštąsias technologijas dažnai paskatinamos didelės įmonių investicijos, nesvarbu, koks jų dydis,

| K. | kadangi svarbu vystyti akvakultūros sektorių, Komisija raginama užtikrinti, kad dalis Europos žuvininkystės fondo lėšų būtų skiriama šiam tikslui; kadangi šios priemonės turi būti pakankamai lanksčios ir veiksmingos siekiant užtikrinti sektoriaus vystymąsi, įskaitant mokslinius tyrimus, |
| --- | --- |

K.

kadangi svarbu vystyti akvakultūros sektorių, Komisija raginama užtikrinti, kad dalis Europos žuvininkystės fondo lėšų būtų skiriama šiam tikslui; kadangi šios priemonės turi būti pakankamai lanksčios ir veiksmingos siekiant užtikrinti sektoriaus vystymąsi, įskaitant mokslinius tyrimus,

| L. | kadangi daug sektoriaus įmonių, nesvarbu, ar tai MVĮ, ar didelės įmonės, neturi galimybių investuoti į tyrimus ir technologines naujoves, kurių reikia norint užtikrinti akvakultūros konkurencingumą ir tvarumą ir siekiant, kad šio sektoriaus veikla būtų sėkminga, |
| --- | --- |

L.

kadangi daug sektoriaus įmonių, nesvarbu, ar tai MVĮ, ar didelės įmonės, neturi galimybių investuoti į tyrimus ir technologines naujoves, kurių reikia norint užtikrinti akvakultūros konkurencingumą ir tvarumą ir siekiant, kad šio sektoriaus veikla būtų sėkminga,

| M. | kadangi siekiant parengti veiksmingą darnios akvakultūros politiką reikia skatinti ir raginti visų su veikla susijusių sektorių įvairias sritis apimantį ir koordinuotą bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

M.

kadangi siekiant parengti veiksmingą darnios akvakultūros politiką reikia skatinti ir raginti visų su veikla susijusių sektorių įvairias sritis apimantį ir koordinuotą bendradarbiavimą,

| N. | kadangi ES, įgyvendindama reglamentus (EB) Nr. 834/2007, 889/2008 ir 710/2009, jau vykdo ekologinės akvakultūros ir jos produktų rėmimo politiką, kuri yra esminė siekiant sukurti darnų Europos akvakultūros sektorių ir tobulinti jo produktus norint, kad šie produktai būtų konkurencingesni ir kad būtų pagerinta informacija, o vartotojams būtų suteikta didesnė pasirinkimo laisvė, |
| --- | --- |

N.

kadangi ES, įgyvendindama reglamentus (EB) Nr. 834/2007, 889/2008 ir 710/2009, jau vykdo ekologinės akvakultūros ir jos produktų rėmimo politiką, kuri yra esminė siekiant sukurti darnų Europos akvakultūros sektorių ir tobulinti jo produktus norint, kad šie produktai būtų konkurencingesni ir kad būtų pagerinta informacija, o vartotojams būtų suteikta didesnė pasirinkimo laisvė,

| O. | kadangi vykdant tvarią akvakultūros politiką Bendrijos arba nacionaliniu lygmenimis reikia atsižvelgti į skirtingus akvakultūros tipus (jūrinės žuvys, gėlo vandens žuvys, moliuskai, vėžiagyviai, jūros dumbliai ir dygiaodžiai) ir į priemones, kurias taikant būtų deramai atsižvelgiama į atitinkamų rinkų struktūrą ir konkurencijos problemas, |
| --- | --- |

O.

kadangi vykdant tvarią akvakultūros politiką Bendrijos arba nacionaliniu lygmenimis reikia atsižvelgti į skirtingus akvakultūros tipus (jūrinės žuvys, gėlo vandens žuvys, moliuskai, vėžiagyviai, jūros dumbliai ir dygiaodžiai) ir į priemones, kurias taikant būtų deramai atsižvelgiama į atitinkamų rinkų struktūrą ir konkurencijos problemas,

| P. | kadangi taikant priemones, skirtas tvariai akvakultūros plėtrai skatinti, tam tikrais atvejais reikia atsižvelgti į poreikį kiek įmanoma labiau sumažinti žuvims sukeliamą stresą, patiriamą dėl žuvų tankumo ūkiuose ar transportavimo, ir ieškoti mažiau žiaurių žuvų užmušimo būdų ir apskritai siekti žuvų gerovės, |
| --- | --- |

P.

kadangi taikant priemones, skirtas tvariai akvakultūros plėtrai skatinti, tam tikrais atvejais reikia atsižvelgti į poreikį kiek įmanoma labiau sumažinti žuvims sukeliamą stresą, patiriamą dėl žuvų tankumo ūkiuose ar transportavimo, ir ieškoti mažiau žiaurių žuvų užmušimo būdų ir apskritai siekti žuvų gerovės,

| Q. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnyje pripažįstama, kad žuvys yra jautrūs gyviai ir numatyta, kad Sąjunga ir valstybės narės, nustatydamos bei vykdydamos žuvininkystės politiką, deramai atsižvelgia į gyvūnų gerovės reikalavimus, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnyje pripažįstama, kad žuvys yra jautrūs gyviai ir numatyta, kad Sąjunga ir valstybės narės, nustatydamos bei vykdydamos žuvininkystės politiką, deramai atsižvelgia į gyvūnų gerovės reikalavimus,

| R. | kadangi daugelyje valstybių sektoriaus darbuotojams užkraunama pernelyg didelė biurokratinių problemų ir administracinių formalumų našta, atsirandanti dėl dabartinės teisinės sistemos, kuri riboja jų produktyvumą ir konkurencingumą, ir taip atgrasomi investuotojai, |
| --- | --- |

R.

kadangi daugelyje valstybių sektoriaus darbuotojams užkraunama pernelyg didelė biurokratinių problemų ir administracinių formalumų našta, atsirandanti dėl dabartinės teisinės sistemos, kuri riboja jų produktyvumą ir konkurencingumą, ir taip atgrasomi investuotojai,

| S. | kadangi žuvys yra ūkiuose veisiamų įvairių rūšių žuvų natūralus pašaras ir žuvų ūkiuose naudojami pašarai, kuriuose yra žuvų miltų bei žuvų taukų, |
| --- | --- |

S.

kadangi žuvys yra ūkiuose veisiamų įvairių rūšių žuvų natūralus pašaras ir žuvų ūkiuose naudojami pašarai, kuriuose yra žuvų miltų bei žuvų taukų,

| T. | kadangi daugelyje ES valstybių nesama konkrečių nacionalinių ar regioninių plėtros planų, pagal kuriuos būtų reguliuojamas žuvų ūkių steigimas žemyno, pakrančių ir jūros srityse bei aiškiai apibrėžiamos zonos, kuriose galima steigti akvakultūros ūkius, o taip būtų galima išvengti nesunkiai numatomų interesų konfliktų, susijusių su aplinkos apsaugos politika ir su kitais ekonomikos sektoriais (turizmo, žemės ūkio, pakrančių žvejybos), |
| --- | --- |

T.

kadangi daugelyje ES valstybių nesama konkrečių nacionalinių ar regioninių plėtros planų, pagal kuriuos būtų reguliuojamas žuvų ūkių steigimas žemyno, pakrančių ir jūros srityse bei aiškiai apibrėžiamos zonos, kuriose galima steigti akvakultūros ūkius, o taip būtų galima išvengti nesunkiai numatomų interesų konfliktų, susijusių su aplinkos apsaugos politika ir su kitais ekonomikos sektoriais (turizmo, žemės ūkio, pakrančių žvejybos),

| U. | kadangi darnios akvakultūros politika gali būti vykdoma „Natura 2000“ teritorijose ir netgi gali daryti teigiamą įtaką valdant šias teritorijas tais atvejais, kai tai neprieštarauja teritorijos apsaugos tikslams, ir užtikrinant atitinkamų gyvūnų gerovę, kai kalbama apie tradicinį kiautuotųjų vėžiagyvių gaudymą ar tinkamo dydžio akvakultūros sektoriaus įmones, neturinčias alternatyvių vietų, kuriose galėtų įsisteigti, kurios atitinka Bendrijos taisykles dėl poveikio aplinkai įvertinimo ir laikosi nuostatų dėl buveinių apsaugos, |
| --- | --- |

U.

kadangi darnios akvakultūros politika gali būti vykdoma „Natura 2000“ teritorijose ir netgi gali daryti teigiamą įtaką valdant šias teritorijas tais atvejais, kai tai neprieštarauja teritorijos apsaugos tikslams, ir užtikrinant atitinkamų gyvūnų gerovę, kai kalbama apie tradicinį kiautuotųjų vėžiagyvių gaudymą ar tinkamo dydžio akvakultūros sektoriaus įmones, neturinčias alternatyvių vietų, kuriose galėtų įsisteigti, kurios atitinka Bendrijos taisykles dėl poveikio aplinkai įvertinimo ir laikosi nuostatų dėl buveinių apsaugos,

| V. | kadangi ES produktai šiuo metu susiduria su itin didele iš ES nepriklausančių šalių (ypač Turkijos, Čilės, Vietnamo ir Kinijos) importuojamų produktų konkurencija, kadangi šiose šalyse įmonės gali veikti turėdamos daug mažiau papildomų išlaidų, nes joms netaikomi tie patys teisiniai apribojimai ir tie patys griežti aplinkos bei fitosanitarijos teisės aktai ir jos gali mokėti mažus darbo užmokesčius (socialinis dempingas), taigi ir toliau daromas spaudimas ES akvakultūros sektoriui, o tai veikia maisto kokybę ir kelia grėsmę vartotojų sveikatai, |
| --- | --- |

V.

kadangi ES produktai šiuo metu susiduria su itin didele iš ES nepriklausančių šalių (ypač Turkijos, Čilės, Vietnamo ir Kinijos) importuojamų produktų konkurencija, kadangi šiose šalyse įmonės gali veikti turėdamos daug mažiau papildomų išlaidų, nes joms netaikomi tie patys teisiniai apribojimai ir tie patys griežti aplinkos bei fitosanitarijos teisės aktai ir jos gali mokėti mažus darbo užmokesčius (socialinis dempingas), taigi ir toliau daromas spaudimas ES akvakultūros sektoriui, o tai veikia maisto kokybę ir kelia grėsmę vartotojų sveikatai,

| W. | kadangi akvakultūros veikla daro mažesnį poveikį aplinkai nei kiti pirminiai sektoriai, taigi akvakultūros produktai yra tvaresni; kadangi Europos pilietinė visuomenė apie šį faktą nieko nežino, ir tai gali sukelti nepagrįstą išankstinės nuomonės susidarymą apie šiuos produktus, |
| --- | --- |

W.

kadangi akvakultūros veikla daro mažesnį poveikį aplinkai nei kiti pirminiai sektoriai, taigi akvakultūros produktai yra tvaresni; kadangi Europos pilietinė visuomenė apie šį faktą nieko nežino, ir tai gali sukelti nepagrįstą išankstinės nuomonės susidarymą apie šiuos produktus,

| X. | kadangi dėl kormoranų daromos žalos daugelyje teritorijų kyla rimta grėsmė tradicinių, natūralesnių tvenkinių veiklai, |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl kormoranų daromos žalos daugelyje teritorijų kyla rimta grėsmė tradicinių, natūralesnių tvenkinių veiklai,

Bendri klausimai

| 1. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą pateikti pirmiau minėtą komunikatą COM(2009)0162 kaip ženklą, kad skiriama daugiau dėmesio darnios akvakultūros sektoriui, ir tikisi, kad bus persvarstyti teisės aktai ir taip labiau atsižvelgiama į sektoriaus poreikius ir problemas siekiant, kad jis sustiprėtų pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą pateikti pirmiau minėtą komunikatą COM(2009)0162 kaip ženklą, kad skiriama daugiau dėmesio darnios akvakultūros sektoriui, ir tikisi, kad bus persvarstyti teisės aktai ir taip labiau atsižvelgiama į sektoriaus poreikius ir problemas siekiant, kad jis sustiprėtų pasauliniu mastu;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Parlamentas jau nėra tik patariamoji institucija žuvininkystės sektoriuje, jis taip pat tapo žuvininkystės sektoriaus teisės aktus leidžiančia institucija; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Parlamentas jau nėra tik patariamoji institucija žuvininkystės sektoriuje, jis taip pat tapo žuvininkystės sektoriaus teisės aktus leidžiančia institucija;

| 3. | mano, kad bet kokia teisinė akvakultūros reforma turėtų sklandžiai papildyti dabartinį bendrosios žuvininkystės politikos reformos procesą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad bet kokia teisinė akvakultūros reforma turėtų sklandžiai papildyti dabartinį bendrosios žuvininkystės politikos reformos procesą;

| 4. | pabrėžia, kad Parlamentas jau praeityje atkreipė dėmesį į tai, kad reikia glaustesnių, nuoseklesnių ir skaidresnių akvakultūros teisės aktų; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad Parlamentas jau praeityje atkreipė dėmesį į tai, kad reikia glaustesnių, nuoseklesnių ir skaidresnių akvakultūros teisės aktų;

| 5. | mano, kad stiprus ir darnus akvakultūros sektorius galėtų prisidėti skatinant daugelio ES pakrančių ir kaimo vietovių plėtrą ir susijusią gamybos veiklą, teikdamas didelę naudą ir vartotojams užtikrindamas aukštą kokybę, sveikus bei tvariai pagamintus maisto produktus; |
| --- | --- |

5.

mano, kad stiprus ir darnus akvakultūros sektorius galėtų prisidėti skatinant daugelio ES pakrančių ir kaimo vietovių plėtrą ir susijusią gamybos veiklą, teikdamas didelę naudą ir vartotojams užtikrindamas aukštą kokybę, sveikus bei tvariai pagamintus maisto produktus;

| 6. | mano, kad Bendrijos akvakultūros konkurencingumas turėtų būti stiprinamas teikiant stiprią, aktyvią, tikslinę ir nuolatinę paramą moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, nes ši parama yra būtina išankstinė sąlyga siekiant plėtoti darnų, modernų, veiksmingą, ekonomiškai gyvybingą ir aplinkai nekenkiantį akvakultūros sektorių; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tyrimų tinklai, daugiadisciplinių tyrimų grupės, technologijų perdavimas ir sektoriaus bei mokslininkų veiklos koordinavimas pasitelkus technologijų platformas yra būtini siekiant užtikrinti gerą investicijų į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą grąžą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad Bendrijos akvakultūros konkurencingumas turėtų būti stiprinamas teikiant stiprią, aktyvią, tikslinę ir nuolatinę paramą moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, nes ši parama yra būtina išankstinė sąlyga siekiant plėtoti darnų, modernų, veiksmingą, ekonomiškai gyvybingą ir aplinkai nekenkiantį akvakultūros sektorių; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tyrimų tinklai, daugiadisciplinių tyrimų grupės, technologijų perdavimas ir sektoriaus bei mokslininkų veiklos koordinavimas pasitelkus technologijų platformas yra būtini siekiant užtikrinti gerą investicijų į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą grąžą;

| 7. | teigiamai vertina tai, kad buvo sukurta Europos akvakultūros technologijų ir inovacijų platforma, nes norint, kad akvakultūros sektorius galėtų atremti kylančius iššūkius, jam reikalinga aukšta kompetencija mokslinių tyrimų ir naujovių srityje; |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina tai, kad buvo sukurta Europos akvakultūros technologijų ir inovacijų platforma, nes norint, kad akvakultūros sektorius galėtų atremti kylančius iššūkius, jam reikalinga aukšta kompetencija mokslinių tyrimų ir naujovių srityje;

| 8. | mano, kad tai, ar darnus Europos akvakultūros sektorius veiks sėkmingai, labai priklausys nuo įmonėms palankesnės aplinkos nacionaliniu ir vietos lygmenimis sukūrimo, taigi ragina valstybes nares nedelsiant paspartinti savo veiksmus siekiant šio tikslo ir skatinti ES mastu keistis patirtimi ir geriausia praktika; |
| --- | --- |

8.

mano, kad tai, ar darnus Europos akvakultūros sektorius veiks sėkmingai, labai priklausys nuo įmonėms palankesnės aplinkos nacionaliniu ir vietos lygmenimis sukūrimo, taigi ragina valstybes nares nedelsiant paspartinti savo veiksmus siekiant šio tikslo ir skatinti ES mastu keistis patirtimi ir geriausia praktika;

| 9. | pabrėžia, kad sumažinus biurokratiją bus paskatinta daugiau investuoti į šį sektorių, ir mano, kad labai svarbu, jog valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos valdžios institucijomis, imtų kuo greičiau taikyti supaprastintas administracines procedūras ir pradėtų taikyti skaidrias ir standartizuotas leidimų, susijusių su prašymais leisti steigti naujus akvakultūros ūkius, išdavimo procedūras; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad sumažinus biurokratiją bus paskatinta daugiau investuoti į šį sektorių, ir mano, kad labai svarbu, jog valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos valdžios institucijomis, imtų kuo greičiau taikyti supaprastintas administracines procedūras ir pradėtų taikyti skaidrias ir standartizuotas leidimų, susijusių su prašymais leisti steigti naujus akvakultūros ūkius, išdavimo procedūras;

| 10. | mano, kad darnus ir ekologinis akvakultūros sektorius turėtų gebėti tiekti vartotojams aukštos kokybės maisto produktus, kurie padėtų užtikrinti sveiką ir subalansuotą mitybą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad darnus ir ekologinis akvakultūros sektorius turėtų gebėti tiekti vartotojams aukštos kokybės maisto produktus, kurie padėtų užtikrinti sveiką ir subalansuotą mitybą;

| 11. | mano, jog akvakultūros sistemos, kurios išsekina natūralioje aplinkoje besiveisiančių žuvų išteklius ar teršia pakrantės vandenis, turi būti laikomos netvariomis ir kad Europos akvakultūros sektoriuje pirmenybė turėtų būti teikiama žolėdžių ir mėsėdžių rūšims, kurios gali gerai veistis vartodamos mažiau žuvų miltų ir taukų; |
| --- | --- |

11.

mano, jog akvakultūros sistemos, kurios išsekina natūralioje aplinkoje besiveisiančių žuvų išteklius ar teršia pakrantės vandenis, turi būti laikomos netvariomis ir kad Europos akvakultūros sektoriuje pirmenybė turėtų būti teikiama žolėdžių ir mėsėdžių rūšims, kurios gali gerai veistis vartodamos mažiau žuvų miltų ir taukų;

| 12. | pabrėžia, kad siekiant plėtoti akvakultūros pramonę Europoje šis sektorius turi būti nuolat vystomas, kad būtų sumažintas pašarų, pagamintų iš laukinių gyvūnų baltymų, konversijos koeficientas; pažymi, kad laukinių žuvų, tinkamų pašarų gamybai, ištekliai yra riboti ir daugeliu atvejų pernelyg intensyviai gaudomi, todėl plėtojant akvakultūrą reikėtų daugiau dėmesio skirti žolėdžių ir žuvimi mintančių gyvūnų rūšims, kurias naudojant galima toliau gerokai sumažinti pašarų konversijos koeficientą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad siekiant plėtoti akvakultūros pramonę Europoje šis sektorius turi būti nuolat vystomas, kad būtų sumažintas pašarų, pagamintų iš laukinių gyvūnų baltymų, konversijos koeficientas; pažymi, kad laukinių žuvų, tinkamų pašarų gamybai, ištekliai yra riboti ir daugeliu atvejų pernelyg intensyviai gaudomi, todėl plėtojant akvakultūrą reikėtų daugiau dėmesio skirti žolėdžių ir žuvimi mintančių gyvūnų rūšims, kurias naudojant galima toliau gerokai sumažinti pašarų konversijos koeficientą;

| 13. | mano, kad labai svarbu nedelsiant nustatyti ir stiprinti griežtus ir skaidrius Bendrijos akvakultūros produktų kokybės ir atsekamumo kriterijus, gerinti žuvų pašarus ir nustatyti ir griežtinti ES aukštos kokybės akvakultūros produktų ir ekologinės akvakultūros produktų ženklinimo kriterijus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad labai svarbu nedelsiant nustatyti ir stiprinti griežtus ir skaidrius Bendrijos akvakultūros produktų kokybės ir atsekamumo kriterijus, gerinti žuvų pašarus ir nustatyti ir griežtinti ES aukštos kokybės akvakultūros produktų ir ekologinės akvakultūros produktų ženklinimo kriterijus;

| 14. | mano, kad svarbiausias ekologinio aukštos kokybės akvakultūros produktų sertifikavimo tikslas turėtų būti skatinti gyvuosius vandens išteklius naudoti nekenkiant aplinkai, siekiant tvarios plėtros, kuri vykdoma deramai atsižvelgiant į aplinkos, ekonominius ir socialinius veiksnius, taip pat į Atsakingos žuvininkystės elgesio kodekso principus (23) ir į būsimas FAO gaires; |
| --- | --- |

14.

mano, kad svarbiausias ekologinio aukštos kokybės akvakultūros produktų sertifikavimo tikslas turėtų būti skatinti gyvuosius vandens išteklius naudoti nekenkiant aplinkai, siekiant tvarios plėtros, kuri vykdoma deramai atsižvelgiant į aplinkos, ekonominius ir socialinius veiksnius, taip pat į Atsakingos žuvininkystės elgesio kodekso principus (23) ir į būsimas FAO gaires;

| 15. | ragina Komisiją pradėti įgyvendinti Europos ekologinio žuvininkystės ir akvakultūros produktų ženklinimo programą vadovaujantis Bendrijos ekologinio ženklinimo gairėmis; pabrėžia, kad ekologinis ženklinimas užtikrintų ne tik Europos akvakultūros produktų konkurencingumą, bet ir skaidrumą rinkoje, kurioje plintantis privatus sertifikavimas gali klaidinti vartotojus; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją pradėti įgyvendinti Europos ekologinio žuvininkystės ir akvakultūros produktų ženklinimo programą vadovaujantis Bendrijos ekologinio ženklinimo gairėmis; pabrėžia, kad ekologinis ženklinimas užtikrintų ne tik Europos akvakultūros produktų konkurencingumą, bet ir skaidrumą rinkoje, kurioje plintantis privatus sertifikavimas gali klaidinti vartotojus;

| 16. | ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad akvakultūros ūkių aprūpinimas nedarytų poveikio natūraliai laukinių gyvūnų populiacijų būklei ar jų gyvybingumui, jūrų ekosistemoms ir apskritai biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad akvakultūros ūkių aprūpinimas nedarytų poveikio natūraliai laukinių gyvūnų populiacijų būklei ar jų gyvybingumui, jūrų ekosistemoms ir apskritai biologinei įvairovei;

| 17. | mano, jog teisiškai saugomų gyvūnų padarytai žalai atitaisyti skiriama finansinė pagalba yra svarbi tvaraus, šiuolaikiško ir veiksmingo akvakultūros sektoriaus plėtros sąlyga; |
| --- | --- |

17.

mano, jog teisiškai saugomų gyvūnų padarytai žalai atitaisyti skiriama finansinė pagalba yra svarbi tvaraus, šiuolaikiško ir veiksmingo akvakultūros sektoriaus plėtros sąlyga;

| 18. | mano, kad visuose pasiūlymuose dėl ES teisės aktų turėtų būti nagrinėjami bendrieji klausimai, pvz., poveikio aplinkai vertinimas, vandens naudojimas ir apsauga, produktų atsekamumas, o bendras arba nediferencijuotas metodas šiuose teisės aktuose neturėtų būti įtvirtinamas; |
| --- | --- |

18.

mano, kad visuose pasiūlymuose dėl ES teisės aktų turėtų būti nagrinėjami bendrieji klausimai, pvz., poveikio aplinkai vertinimas, vandens naudojimas ir apsauga, produktų atsekamumas, o bendras arba nediferencijuotas metodas šiuose teisės aktuose neturėtų būti įtvirtinamas;

| 19. | pabrėžia, kad ES stipriau įsipareigotų investuoti į tvarią akvakultūrą teikiant papildomą finansavimą iš Bendrijos žuvininkystės fondo ir pirmenybę teikiant geriausiai aplinkos apsaugos praktikai; pažymi, kad vis dėlto ateityje su akvakultūra susijusios veiklos finansavimas turėtų būti galimas tik veiksmingai įgyvendinus Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) (24) direktyvą siekiant užtikrinti, kad finansuojami projektai nepakenktų aplinkai arba laukinių žuvų ar vėžiagyvių ištekliams; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad ES stipriau įsipareigotų investuoti į tvarią akvakultūrą teikiant papildomą finansavimą iš Bendrijos žuvininkystės fondo ir pirmenybę teikiant geriausiai aplinkos apsaugos praktikai; pažymi, kad vis dėlto ateityje su akvakultūra susijusios veiklos finansavimas turėtų būti galimas tik veiksmingai įgyvendinus Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) (24) direktyvą siekiant užtikrinti, kad finansuojami projektai nepakenktų aplinkai arba laukinių žuvų ar vėžiagyvių ištekliams;

| 20. | pabrėžia, kad pagarba biologinei įvairovei turėtų būti laikoma pagrindiniu ir vietos, ir išorės vandenų ES akvakultūros strategijos politikos principu, ir parama žuvų auginimui turėtų būti teikiama tik tuo atveju, jei veisiamos vietinės arba jau gerai įsitvirtinusios rūšys; ragina atlikti mokslinį visų nevietinių rūšių veisimo rizikos vertinimą ir imtis priemonių siekiant neleisti plisti ekologiškai žalingoms rūšims ir jas stebėti; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad pagarba biologinei įvairovei turėtų būti laikoma pagrindiniu ir vietos, ir išorės vandenų ES akvakultūros strategijos politikos principu, ir parama žuvų auginimui turėtų būti teikiama tik tuo atveju, jei veisiamos vietinės arba jau gerai įsitvirtinusios rūšys; ragina atlikti mokslinį visų nevietinių rūšių veisimo rizikos vertinimą ir imtis priemonių siekiant neleisti plisti ekologiškai žalingoms rūšims ir jas stebėti;

| 21. | dar kartą pabrėžia, kad tradicinę vėžiagyvių žvejybą kartu su likusiu akvakultūros sektoriumi reikia įtraukti į bendrąją žuvininkystės politiką siekiant užtikrinti ekonominį, socialinį ir aplinkos tvarumą ir šių veiklos sričių galimybę be diskriminacijos gauti ES finansavimą; |
| --- | --- |

21.

dar kartą pabrėžia, kad tradicinę vėžiagyvių žvejybą kartu su likusiu akvakultūros sektoriumi reikia įtraukti į bendrąją žuvininkystės politiką siekiant užtikrinti ekonominį, socialinį ir aplinkos tvarumą ir šių veiklos sričių galimybę be diskriminacijos gauti ES finansavimą;

| 22. | mano, kad labai svarbu imtis tinkamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad visi į ES iš trečiųjų šalių importuoti produktai, skirti arba vartoti, arba perdirbti, visiškai atitiktų atitinkamiems Bendrijos produktams taikomus visuomenės sveikatos ir maisto saugos standartus ir kad atitinkamose vietose atliekant griežtą patikrą būtų veiksmingai prisidėta prie šio tikslo ir drauge nebūtų kuriama naujų kliūčių prekybai, bet būtų skatinama keistis gerąja patirtimi su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

22.

mano, kad labai svarbu imtis tinkamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad visi į ES iš trečiųjų šalių importuoti produktai, skirti arba vartoti, arba perdirbti, visiškai atitiktų atitinkamiems Bendrijos produktams taikomus visuomenės sveikatos ir maisto saugos standartus ir kad atitinkamose vietose atliekant griežtą patikrą būtų veiksmingai prisidėta prie šio tikslo ir drauge nebūtų kuriama naujų kliūčių prekybai, bet būtų skatinama keistis gerąja patirtimi su trečiosiomis šalimis;

| 23. | pabrėžia, kad akvakultūrą reikėtų laikyti žvejybos sektorių papildančia veikla, ypač kalbant apie rinkos aprūpinimą ir užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad akvakultūrą reikėtų laikyti žvejybos sektorių papildančia veikla, ypač kalbant apie rinkos aprūpinimą ir užimtumo galimybes;

Konkretūs svarstymai

Teisės, administracinė ir finansinė sistema

| 24. | ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl reglamento, kuriame būtų sujungti į vieną visi ES teisės aktai, pagal kuriuos valdomas akvakultūros sektorius, ir skatinti skirtingų už šią sritį atsakingų generalinių direktoratų veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl reglamento, kuriame būtų sujungti į vieną visi ES teisės aktai, pagal kuriuos valdomas akvakultūros sektorius, ir skatinti skirtingų už šią sritį atsakingų generalinių direktoratų veiklos koordinavimą;

| 25. | ragina Komisiją šiame reglamente nustatyti specialius Europos sertifikavimo reikalavimus ir bendrąsias taisykles, kurie būtų taikomi įvairių kategorijų produktams ir kuriuos turėtų atitikti visos Bendrijos akvakultūros įmonės, kartu užtikrinant maksimalų poveikio aplinkai kriterijų suderinimą Bendrijos lygmeniu siekiant užkirsti kelią valstybių narių konkurencijos iškraipymams, o atsakomybę už įgyvendinimo etapą ir įmonių veiklos patikrinimus patikėti kompetentingoms valstybių narių institucijoms griežtai laikantis subsidiarumo principo; t. y. nustatyti poveikio aplinkai, vandens išteklių naudojimo, ūkiuose auginamų žuvų, moliuskų ir vėžiagyvių šėrimo gamybos įmonėse, produktų atsekamumo ir ženklinimo, žuvų sveikatos ir gerovės reikalavimus; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją šiame reglamente nustatyti specialius Europos sertifikavimo reikalavimus ir bendrąsias taisykles, kurie būtų taikomi įvairių kategorijų produktams ir kuriuos turėtų atitikti visos Bendrijos akvakultūros įmonės, kartu užtikrinant maksimalų poveikio aplinkai kriterijų suderinimą Bendrijos lygmeniu siekiant užkirsti kelią valstybių narių konkurencijos iškraipymams, o atsakomybę už įgyvendinimo etapą ir įmonių veiklos patikrinimus patikėti kompetentingoms valstybių narių institucijoms griežtai laikantis subsidiarumo principo; t. y. nustatyti poveikio aplinkai, vandens išteklių naudojimo, ūkiuose auginamų žuvų, moliuskų ir vėžiagyvių šėrimo gamybos įmonėse, produktų atsekamumo ir ženklinimo, žuvų sveikatos ir gerovės reikalavimus;

| 26. | mano, kad akvakultūros sektorius turėtų būti tinkamai prižiūrimas ir apimti daugiau jūrinės veiklos sričių, pvz., jūrų transportą, jūrų turizmą, jūros vėjo jėgainių parkus, žvejybą ir kt.; |
| --- | --- |

26.

mano, kad akvakultūros sektorius turėtų būti tinkamai prižiūrimas ir apimti daugiau jūrinės veiklos sričių, pvz., jūrų transportą, jūrų turizmą, jūros vėjo jėgainių parkus, žvejybą ir kt.;

| 27. | ragina Komisiją stengtis užtikrinti, kad valstybės narės oficialiai įsipareigotų nurodyti ir taikyti savo šalyse galiojančius aplinkos ir turizmo apsaugos teisės aktus ir (toms zonoms, kurioms netaikomi apribojimai) priimti jūrų, pakrančių ir vidaus vandenų zonų plėtros planus, kad būtų galima sudaryti akvakultūros sektorių planus aiškiai nustatant teritorijas, kuriose galima steigti šio sektoriaus įmones; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją stengtis užtikrinti, kad valstybės narės oficialiai įsipareigotų nurodyti ir taikyti savo šalyse galiojančius aplinkos ir turizmo apsaugos teisės aktus ir (toms zonoms, kurioms netaikomi apribojimai) priimti jūrų, pakrančių ir vidaus vandenų zonų plėtros planus, kad būtų galima sudaryti akvakultūros sektorių planus aiškiai nustatant teritorijas, kuriose galima steigti šio sektoriaus įmones;

| 28. | ragina valstybes nares atsižvelgiant į naująją ES jūrų politiką ir į poveikio aplinkai vertinimus parengti jūrų plėtros ir integruoto pakrančių zonų valdymo planus, kurie apimtų visų skirtingų kategorijų (vėžiagyvių žvejybos, pakrančių, atviros jūros, gėlojo vandens akvakultūros) sektoriaus produktus, ir įsipareigoti sumažinti biurokratines kliūtis, susijusias su leidimų pradėti darnią akvakultūros veiklą išdavimu arba atitinkamų koncesijų suteikimu, pvz., steigti tarnybas, kurios veiktų vieno langelio principu, t. y. jose veiklos vykdytojai galėtų vienoje vietoje centralizuotai atlikti visus būtinus formalumus; taip pat ragina valstybes nares parengti ilgalaikius strateginius planus siekiant skatinti tvarią šios veiklos plėtrą ir skatina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl visų priemonių, būtinų siekiant skatinti konkurencingumą šiame sektoriuje, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės ypatumus; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares atsižvelgiant į naująją ES jūrų politiką ir į poveikio aplinkai vertinimus parengti jūrų plėtros ir integruoto pakrančių zonų valdymo planus, kurie apimtų visų skirtingų kategorijų (vėžiagyvių žvejybos, pakrančių, atviros jūros, gėlojo vandens akvakultūros) sektoriaus produktus, ir įsipareigoti sumažinti biurokratines kliūtis, susijusias su leidimų pradėti darnią akvakultūros veiklą išdavimu arba atitinkamų koncesijų suteikimu, pvz., steigti tarnybas, kurios veiktų vieno langelio principu, t. y. jose veiklos vykdytojai galėtų vienoje vietoje centralizuotai atlikti visus būtinus formalumus; taip pat ragina valstybes nares parengti ilgalaikius strateginius planus siekiant skatinti tvarią šios veiklos plėtrą ir skatina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl visų priemonių, būtinų siekiant skatinti konkurencingumą šiame sektoriuje, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės ypatumus;

| 29. | tikisi, kad reformavus bendrąja žuvininkystės politiką įsteigtame Europos žuvininkystės fonde bus numatytos specialios biudžeto eilutės, skirtos tvariai akvakultūros plėtrai finansuoti ir investicijoms į sektorių skatinti vadovaujantis geriausia aplinkos apsaugos praktika, siekiant plėtoti ekonominę veiklą ir užimtumą, ir kad ypač daug dėmesio bus skiriama technologiniu požiūriu naujoviškiems ūkiams, darantiems mažesnį poveikį aplinkai (pvz., vandens valymo sistemoms siekiant pašalinti nuosėdas ir teršalus), ūkiams, kuriuose rūpinamasi žuvų sveikata ir gerove, ir tvaraus pobūdžio akvakultūrai; |
| --- | --- |

29.

tikisi, kad reformavus bendrąja žuvininkystės politiką įsteigtame Europos žuvininkystės fonde bus numatytos specialios biudžeto eilutės, skirtos tvariai akvakultūros plėtrai finansuoti ir investicijoms į sektorių skatinti vadovaujantis geriausia aplinkos apsaugos praktika, siekiant plėtoti ekonominę veiklą ir užimtumą, ir kad ypač daug dėmesio bus skiriama technologiniu požiūriu naujoviškiems ūkiams, darantiems mažesnį poveikį aplinkai (pvz., vandens valymo sistemoms siekiant pašalinti nuosėdas ir teršalus), ūkiams, kuriuose rūpinamasi žuvų sveikata ir gerove, ir tvaraus pobūdžio akvakultūrai;

| 30. | tikisi, kad šiame fonde bus tinkamai atsižvelgiama į poreikį teikti finansinę pagalbą šio sektoriaus įmonėms, ypač MVĮ ir šeimos įmonėms, atsižvelgiant į jų indėlį į socialinę ir ekonominę pakrančių zonos plėtrą ir ypatingą dėmesį skiriant atokioms ir pasienio vietovėms; |
| --- | --- |

30.

tikisi, kad šiame fonde bus tinkamai atsižvelgiama į poreikį teikti finansinę pagalbą šio sektoriaus įmonėms, ypač MVĮ ir šeimos įmonėms, atsižvelgiant į jų indėlį į socialinę ir ekonominę pakrančių zonos plėtrą ir ypatingą dėmesį skiriant atokioms ir pasienio vietovėms;

| 31. | pritaria tam, kad valstybės narės supaprastintų leidimų išdavimo procedūras, nes taip būtų skatinama prieiga prie naujų teritorijų ir palengvinama ilgalaikė prieiga prie esamų teritorijų, ypač tų, kuriose jau veikia MVĮ ir šeimos įmonės; |
| --- | --- |

31.

pritaria tam, kad valstybės narės supaprastintų leidimų išdavimo procedūras, nes taip būtų skatinama prieiga prie naujų teritorijų ir palengvinama ilgalaikė prieiga prie esamų teritorijų, ypač tų, kuriose jau veikia MVĮ ir šeimos įmonės;

| 32. | taip pat pabrėžia, kad siekiant vykdyti sektoriaus politiką, apimančią visus svarbiausius aspektus pradedant tiekimo grandine ir baigiant produktų vertės didinimu ir pardavimo skatinimu, reikia skirti daugiau lėšų tvarios, ekologiškos, atviros jūros ir gėlo vandens akvakultūros moksliniams tyrimams, inovacijoms bei technologijų perdavimui ir įmonėms, kurios iš dalies arba visiškai nori pereiti nuo įprastos prie ekologinės gamybos, finansuoti, ir šie aspektai turėtų būti daugiau nagrinėjami struktūrinių fondų ir Bendrijos programų teminiuose skyriuose; |
| --- | --- |

32.

taip pat pabrėžia, kad siekiant vykdyti sektoriaus politiką, apimančią visus svarbiausius aspektus pradedant tiekimo grandine ir baigiant produktų vertės didinimu ir pardavimo skatinimu, reikia skirti daugiau lėšų tvarios, ekologiškos, atviros jūros ir gėlo vandens akvakultūros moksliniams tyrimams, inovacijoms bei technologijų perdavimui ir įmonėms, kurios iš dalies arba visiškai nori pereiti nuo įprastos prie ekologinės gamybos, finansuoti, ir šie aspektai turėtų būti daugiau nagrinėjami struktūrinių fondų ir Bendrijos programų teminiuose skyriuose;

| 33. | ragina Komisiją aprūpinti akvakultūros sektorių tikromis ekonominės krizės įveikimo priemonėmis ir parengti paramos sistemas siekiant spręsti problemas, susijusias su biologinėmis gaivalinėmis nelaimėmis (pvz., toksiškų dumblių žydėjimu), su žmogaus sukeltomis nelaimėmis (pvz., laivų „Erica“ ir „Prestige“ katastrofos) ar su ekstremaliais oro reiškiniais (ciklonais, potvyniais ir kt.); |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją aprūpinti akvakultūros sektorių tikromis ekonominės krizės įveikimo priemonėmis ir parengti paramos sistemas siekiant spręsti problemas, susijusias su biologinėmis gaivalinėmis nelaimėmis (pvz., toksiškų dumblių žydėjimu), su žmogaus sukeltomis nelaimėmis (pvz., laivų „Erica“ ir „Prestige“ katastrofos) ar su ekstremaliais oro reiškiniais (ciklonais, potvyniais ir kt.);

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti eksperimentinę vietos rūšių žuvivaisą, sveikų žuvų auginimo technologijas ir pastangas kovoti su akvakultūroje pasitaikančiomis ligomis siekiant įvairinti Bendrijos akvakultūros produkciją, kad ji galėtų teikti aukštos kokybės ir didelės pridėtinės vertės produktus, šiuo tikslu skatinant mokslinius tyrimus ir su šiomis rūšimis susijusios gerosios patirties ir gamybos būdų mainus, kad akvakultūros produktai galėtų geriau konkuruoti su kitais naujoviškais maisto produktais; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti eksperimentinę vietos rūšių žuvivaisą, sveikų žuvų auginimo technologijas ir pastangas kovoti su akvakultūroje pasitaikančiomis ligomis siekiant įvairinti Bendrijos akvakultūros produkciją, kad ji galėtų teikti aukštos kokybės ir didelės pridėtinės vertės produktus, šiuo tikslu skatinant mokslinius tyrimus ir su šiomis rūšimis susijusios gerosios patirties ir gamybos būdų mainus, kad akvakultūros produktai galėtų geriau konkuruoti su kitais naujoviškais maisto produktais;

| 35. | pabrėžia, kad reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti, jog pasipildytų žuvų rūšių, kurios tampa vis retesnės upėse, visų pirma tradiciškai migruojančių rūšių žuvų, turinčių didelį ekonominį poveikį vietos gyventojams (eršketai, perpelės, lašišos ir kt.), ištekliai ir tam tikrų rūšių jūros žuvų ištekliai, ir atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į būtinybę užtikrinti finansavimą, kurio reikia norint įgyvendinti šias iniciatyvas; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti, jog pasipildytų žuvų rūšių, kurios tampa vis retesnės upėse, visų pirma tradiciškai migruojančių rūšių žuvų, turinčių didelį ekonominį poveikį vietos gyventojams (eršketai, perpelės, lašišos ir kt.), ištekliai ir tam tikrų rūšių jūros žuvų ištekliai, ir atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į būtinybę užtikrinti finansavimą, kurio reikia norint įgyvendinti šias iniciatyvas;

| 36. | ragina Komisiją atsižvelgti į tendenciją steigti akvakultūros ūkius atviroje jūroje kaip į galimą vietos trūkumo Europos pakrantėse problemos sprendimą, taip pat atsižvelgti į sunkias aplinkos ir klimato sąlygas, kuriomis vykdoma šio tipo akvakultūros veikla; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją atsižvelgti į tendenciją steigti akvakultūros ūkius atviroje jūroje kaip į galimą vietos trūkumo Europos pakrantėse problemos sprendimą, taip pat atsižvelgti į sunkias aplinkos ir klimato sąlygas, kuriomis vykdoma šio tipo akvakultūros veikla;

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą akvakultūros srities profesinį mokymą, didinti sektoriaus konkurencingumą ir skatinti galimą profesionaliosios žvejybos pramonės darbuotojų perkvalifikavimą, kad jie išmoktų alternatyvių vandens aplinkos naudojimo būdų, taip, be kita ko, padedant kurti saugias darbo vietas jaunimui kaimo ir pakrančių zonose, ypač regionuose, kurie itin priklausomi nuo žuvininkystės ir akvakultūros; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą akvakultūros srities profesinį mokymą, didinti sektoriaus konkurencingumą ir skatinti galimą profesionaliosios žvejybos pramonės darbuotojų perkvalifikavimą, kad jie išmoktų alternatyvių vandens aplinkos naudojimo būdų, taip, be kita ko, padedant kurti saugias darbo vietas jaunimui kaimo ir pakrančių zonose, ypač regionuose, kurie itin priklausomi nuo žuvininkystės ir akvakultūros;

| 38. | ragina valstybes nares išnagrinėti galimybę steigti specialistų organizacijas, kurios reklamuotų akvakultūros produktus; taip pat ragina Komisiją bendro rinkos organizavimo taisykles taikyti ir tvarios akvakultūros sektoriui, taip pat remti reklamos kampanijas ES lygmeniu ir išorės rinkose bei taikyti joms skatinamąsias priemones; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares išnagrinėti galimybę steigti specialistų organizacijas, kurios reklamuotų akvakultūros produktus; taip pat ragina Komisiją bendro rinkos organizavimo taisykles taikyti ir tvarios akvakultūros sektoriui, taip pat remti reklamos kampanijas ES lygmeniu ir išorės rinkose bei taikyti joms skatinamąsias priemones;

Kokybės ir vartotojų apsaugos politika

| 39. | mano, kad tvari akvakultūros plėtra negali būti svarbesnė už griežtą kokybės politiką, aplinkai nekenksmingus gamybos būdus, kuriuos taikant atsižvelgiama į gyvūnų gerovę (pvz., transportuojant akvakultūros išteklius, renkantis užmušimo būdus ir parduodant gyvas žuvis), už griežtus sveikatos standartus ir aukšto lygio vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

39.

mano, kad tvari akvakultūros plėtra negali būti svarbesnė už griežtą kokybės politiką, aplinkai nekenksmingus gamybos būdus, kuriuos taikant atsižvelgiama į gyvūnų gerovę (pvz., transportuojant akvakultūros išteklius, renkantis užmušimo būdus ir parduodant gyvas žuvis), už griežtus sveikatos standartus ir aukšto lygio vartotojų apsaugą;

| 40. | todėl ragina Komisiją sukurti specialų ES akvakultūros produktų kokybės ženklą ir specialų ekologinės akvakultūros ženklą ir laikantis ES aukštos kokybės ekologinės gamybos principų nustatyti griežtas taisykles siekiant, kad vartotojai galėtų įsitikinti akvakultūros gamybos ir kontrolės sistemos bei visiško atsekamumo patikimumu; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę naudoti esamas aukštos kokybės natūralios akvakultūros produkcijos ženklinimo sistemas; |
| --- | --- |

40.

todėl ragina Komisiją sukurti specialų ES akvakultūros produktų kokybės ženklą ir specialų ekologinės akvakultūros ženklą ir laikantis ES aukštos kokybės ekologinės gamybos principų nustatyti griežtas taisykles siekiant, kad vartotojai galėtų įsitikinti akvakultūros gamybos ir kontrolės sistemos bei visiško atsekamumo patikimumu; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę naudoti esamas aukštos kokybės natūralios akvakultūros produkcijos ženklinimo sistemas;

| 41. | mano, kad atsakinga žuvų pašarų sudėtinių dalių, įskaitant jūrines medžiagas, gamyba yra išankstinė akvakultūros tvarumo sąlyga; |
| --- | --- |

41.

mano, kad atsakinga žuvų pašarų sudėtinių dalių, įskaitant jūrines medžiagas, gamyba yra išankstinė akvakultūros tvarumo sąlyga;

| 42. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis organizuoti ir skatinti institucines informavimo apie akvakultūros produktus, įskaitant ekologinius akvakultūros produktus, kampanijas; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis organizuoti ir skatinti institucines informavimo apie akvakultūros produktus, įskaitant ekologinius akvakultūros produktus, kampanijas;

| 43. | dar kartą pabrėžia savo nuomonę, išreikštą 2008 m. gruodžio 4 d. rezoliucijoje (25) dėl Europos kormoranų populiacijos valdymo plano priėmimo, ir pabrėžia, kad kormoranų ir kitų plėšriųjų paukščių akvakultūros įmonėms daromos žalos mažinimas yra svarbus šių įmonių gamybos sąnaudų, taigi drauge išsilaikymo ir konkurencingumo veiksnys; atkreipia dėmesį į būtinybę įvertinti nuostolius, kurių akvakultūros sektorius patiria dėl kormoranų ir kitų plėšriųjų paukščių, ir parengti sektoriaus taisomųjų veiksmų planus; |
| --- | --- |

43.

dar kartą pabrėžia savo nuomonę, išreikštą 2008 m. gruodžio 4 d. rezoliucijoje (25) dėl Europos kormoranų populiacijos valdymo plano priėmimo, ir pabrėžia, kad kormoranų ir kitų plėšriųjų paukščių akvakultūros įmonėms daromos žalos mažinimas yra svarbus šių įmonių gamybos sąnaudų, taigi drauge išsilaikymo ir konkurencingumo veiksnys; atkreipia dėmesį į būtinybę įvertinti nuostolius, kurių akvakultūros sektorius patiria dėl kormoranų ir kitų plėšriųjų paukščių, ir parengti sektoriaus taisomųjų veiksmų planus;

| 44. | ragina Komisiją imtis 2008 m. gruodžio 4 d. rezoliucijoje nurodytų veiksmų, ypač laipsniško kormoranų populiacijos valdymo plano įgyvendinimo, koordinuojamo Europos lygmeniu, ir mokslinių duomenų apie kormoranų populiacijos dydį rinkimo; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl išsamių teisės aktų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją imtis 2008 m. gruodžio 4 d. rezoliucijoje nurodytų veiksmų, ypač laipsniško kormoranų populiacijos valdymo plano įgyvendinimo, koordinuojamo Europos lygmeniu, ir mokslinių duomenų apie kormoranų populiacijos dydį rinkimo; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl išsamių teisės aktų šiuo klausimu;

| 45. | ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atsižvelgus į įvairias geografines ir klimato sąlygas, naudojamus gamybos būdus ir auginamų rūšių ypatybes, pasiūlyti specialius tvarius reikalavimus, susijusius su ūkiuose auginamų žuvų gerove, –pvz., didžiausią gyvūnų tankį, didžiausią leistiną augalinių ir gyvulinių baltymų kiekį pašaruose, naudojamuose skirtinguose žuvų ūkiuose, – pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į skirtingų rūšių žuvų auginimo ypatumus, auginamų rūšių žuvų mitybos ypatumus, jų gyvenimo ciklą ir aplinkos sąlygas, taip pat skatinti taikyti kuo mažesnį stresą sukeliančius transportavimo ir užmušimo būdus ir keisti vandenį tvenkiniuose siekiant netrikdyti juose auginamų žuvų; supranta, kad ilgalaikis tikslas turėtų būti visų rūšių gyvūnų pašaruose, jei tik įmanoma, atsižvelgiant į jų mitybos poreikius, gyvulinius baltymus pakeisti augaliniais baltymais ir kad didžiausia pirmenybė turėtų būti teikiama pagrindinių sudėtinių dalių pakaitalų strateginiams moksliniams tyrimams, atsižvelgiant į tai, kad būtiniausių maistinių medžiagų ir būdų, kaip jas gaminti iš alternatyvių šaltinių, pvz., mikrodumblių ir mielių, tyrimai ilgainiui padėtų sumažinti žuvų miltų poreikį; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atsižvelgus į įvairias geografines ir klimato sąlygas, naudojamus gamybos būdus ir auginamų rūšių ypatybes, pasiūlyti specialius tvarius reikalavimus, susijusius su ūkiuose auginamų žuvų gerove, –pvz., didžiausią gyvūnų tankį, didžiausią leistiną augalinių ir gyvulinių baltymų kiekį pašaruose, naudojamuose skirtinguose žuvų ūkiuose, – pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į skirtingų rūšių žuvų auginimo ypatumus, auginamų rūšių žuvų mitybos ypatumus, jų gyvenimo ciklą ir aplinkos sąlygas, taip pat skatinti taikyti kuo mažesnį stresą sukeliančius transportavimo ir užmušimo būdus ir keisti vandenį tvenkiniuose siekiant netrikdyti juose auginamų žuvų; supranta, kad ilgalaikis tikslas turėtų būti visų rūšių gyvūnų pašaruose, jei tik įmanoma, atsižvelgiant į jų mitybos poreikius, gyvulinius baltymus pakeisti augaliniais baltymais ir kad didžiausia pirmenybė turėtų būti teikiama pagrindinių sudėtinių dalių pakaitalų strateginiams moksliniams tyrimams, atsižvelgiant į tai, kad būtiniausių maistinių medžiagų ir būdų, kaip jas gaminti iš alternatyvių šaltinių, pvz., mikrodumblių ir mielių, tyrimai ilgainiui padėtų sumažinti žuvų miltų poreikį;

| 46. | ragina Komisiją išplėsti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant (26) taikymo sritį siekiant, kad būtų ribojamas žuvų vežimas dideliais atstumais, taip skatinant žuvis veisti vietoje ir užmušti netoli nuo žuvų ūkių; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją išplėsti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant (26) taikymo sritį siekiant, kad būtų ribojamas žuvų vežimas dideliais atstumais, taip skatinant žuvis veisti vietoje ir užmušti netoli nuo žuvų ūkių;

| 47. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ieškant žaliavų, naudojamų žuvims šerti, šaltinių būtų laikomasi ekologiniu požiūriu priimtinos praktikos ir nebūtų daromas neigiamas poveikis ekosistemoms, iš kurių šios medžiagos imamos; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ieškant žaliavų, naudojamų žuvims šerti, šaltinių būtų laikomasi ekologiniu požiūriu priimtinos praktikos ir nebūtų daromas neigiamas poveikis ekosistemoms, iš kurių šios medžiagos imamos;

| 48. | ragina Komisiją užtikrinti, kad prieš užmušant žuvis būtų vengiama taikyti procedūras, kurias Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) laiko kenksmingomis žuvų gerovei; turėtų būti uždrausti užmušimo būdai, pvz., uždusinimas ledų masėje, kuriuos taikant, pasak EFSA, žuvys prieš žūdamos ilgai išlieka sąmoningos; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją užtikrinti, kad prieš užmušant žuvis būtų vengiama taikyti procedūras, kurias Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) laiko kenksmingomis žuvų gerovei; turėtų būti uždrausti užmušimo būdai, pvz., uždusinimas ledų masėje, kuriuos taikant, pasak EFSA, žuvys prieš žūdamos ilgai išlieka sąmoningos;

| 49. | ragina Komisiją parengti specialias tvarių žuvų pašarų sertifikavimo technines gaires; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją parengti specialias tvarių žuvų pašarų sertifikavimo technines gaires;

Išorės santykiai

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares stengtis užtikrinti, kad Bendrijos teisės aktai būtų griežtai taikomi visai akvakultūros produktų grandinei, įskaitant pašarus ir pašarines žaliavas, importuotus iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją ir valstybes nares stengtis užtikrinti, kad Bendrijos teisės aktai būtų griežtai taikomi visai akvakultūros produktų grandinei, įskaitant pašarus ir pašarines žaliavas, importuotus iš trečiųjų šalių;

| 51. | ragina Komisiją tiesiogiai ištirti gamybos būdus ne Europos Sąjungos žuvų fermose ir pranešti apie bet kokius pavojus sveikatai; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją tiesiogiai ištirti gamybos būdus ne Europos Sąjungos žuvų fermose ir pranešti apie bet kokius pavojus sveikatai;

| 52. | pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad ES pagaminti ar į ją importuoti maisto produktai iš vandens gyvūnų atitiktų aukštus aplinkos apsaugos ir vartotojų sveikatos ir saugos standartus; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad ES pagaminti ar į ją importuoti maisto produktai iš vandens gyvūnų atitiktų aukštus aplinkos apsaugos ir vartotojų sveikatos ir saugos standartus;

| 53. | ragina Komisiją užtikrinti, kad akvakultūroje naudojamiems gydomiesiems ir prevenciniams vaistams būtų taikomi abipusio pripažinimo ir laisvo prekių judėjimo principai, skatinti sudaryti keitimosi praktine patirtimi su trečiosiomis šalimis susitarimus, taip pat skatinti įsisavinti kitų šalių ir tarptautinių organizacijų gerąją patirtį; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją užtikrinti, kad akvakultūroje naudojamiems gydomiesiems ir prevenciniams vaistams būtų taikomi abipusio pripažinimo ir laisvo prekių judėjimo principai, skatinti sudaryti keitimosi praktine patirtimi su trečiosiomis šalimis susitarimus, taip pat skatinti įsisavinti kitų šalių ir tarptautinių organizacijų gerąją patirtį;

| 54. | kartoja, kad labai svarbu sistemiškai atlikti patikras vietose, iš kurių produktai patenka į vidaus rinką, ir pagrindiniuose importo centruose, siekiant suteikti vartotojams tvirtą garantiją, kad sistemiškai vykdoma griežta iš trečiųjų šalių importuojamų produktų kontrolė, taigi jie visiškai atitinka ES higienos ir visuomenės sveikatos reikalavimus; |
| --- | --- |

54.

kartoja, kad labai svarbu sistemiškai atlikti patikras vietose, iš kurių produktai patenka į vidaus rinką, ir pagrindiniuose importo centruose, siekiant suteikti vartotojams tvirtą garantiją, kad sistemiškai vykdoma griežta iš trečiųjų šalių importuojamų produktų kontrolė, taigi jie visiškai atitinka ES higienos ir visuomenės sveikatos reikalavimus;

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares siekti, kad šie principai būtų taikomi PPO ir visose šios srities institucijose; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją ir valstybes nares siekti, kad šie principai būtų taikomi PPO ir visose šios srities institucijose;

| 56. | ragina Komisiją (kaip bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis politikos daliai) skirti lėšų paramos ir mokymo priemonėms, skirtoms darniai akvakultūrai skatinti ir minėtųjų šalių akvakultūros specialistų sąmoningumui kokybės ir aukštesnių gamybos standartų, ypač aplinkos, higienos ir socialinių pramonės standartų, klausimais ugdyti; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją (kaip bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis politikos daliai) skirti lėšų paramos ir mokymo priemonėms, skirtoms darniai akvakultūrai skatinti ir minėtųjų šalių akvakultūros specialistų sąmoningumui kokybės ir aukštesnių gamybos standartų, ypač aplinkos, higienos ir socialinių pramonės standartų, klausimais ugdyti;

| 57. | ragina Komisiją pateikti ne ES akvakultūros pramonės aplinkos ir socialinių standartų ataskaitą ir išnagrinėti būdus, kaip geriau teikti informaciją vartotojams; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją pateikti ne ES akvakultūros pramonės aplinkos ir socialinių standartų ataskaitą ir išnagrinėti būdus, kaip geriau teikti informaciją vartotojams;

| 58. | ragina Komisiją pradėti vykdyti poveikio, kurį Bendrijos prekybos susitarimai galėtų turėti akvakultūros sektoriui, vertinimą; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją pradėti vykdyti poveikio, kurį Bendrijos prekybos susitarimai galėtų turėti akvakultūros sektoriui, vertinimą;

*

* *

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

59.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 204, 2009 8 6, p. 15.

(2)  OL L 81, 2009 3 27, p. 15.

(3)  OL L 79, 2009 3 25, p. 7.

(4)  OL L 328, 2006 11 24, p. 14.

(5)  OL L 337, 2008 12 16, p. 94.

(6)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(7)  OL L 27, 2010 1 31, p. 1.

(8)  OL L 189, 2007 7 20, p. 1.

(9)  OL L 84, 2010 3 31, p. 19.

(10)  OL L 337, 2008 12 16, p. 41.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0039.

(12)  OL C 21 E, 2010 1 28, p. 11.

(13)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 1.

(14)  OL C 68 E, 2009 3 21, p. 39.

(15)  OL C 323 E, 2008 12 18, p. 271.

(16)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 233.

(17)  OL C 38 E, 2004 2 12, p. 318.

(18)  OL C 84, 2008 4 3, p. 10.

(19)  OL C 115, 2009 5 20, p. 15.

(20)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0373.

(21)  2008 m. spalio 6–10 d. posėdis Puerto Varase (Čilė), http://www.fao.org/fishery/nems/36393/en

(22)  FAO kodeksas, priimtas 1995 m. spalio 31 d.

(23)  Priimta FAO 1995 m. spalio 31 d.

(24)  Direktyva 85/337/EEB, (OL L 175, 1985 7 5, p. 40) iš dalies pakeista Direktyva 97/11/EB ir Direktyva 2003/35/EB (PAV direktyva).

(25)  2008 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kormoranų populiacijos valdymo plano, skirto didėjančiai kormoranų daromai žalai žuvų ištekliams, žuvininkystei ir akvakultūrai mažinti, parengimo (Priimti tekstai, P6_TA(2008)0583).

(26)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/142 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/142

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisDemokratinė Kongo Respublika: Floribert Chebeya Bahizire atvejis

P7_TA(2010)0244

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos. Floribert Chebeya Bahizire atvejis

2011/C 236 E/25

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR),

atsižvelgdamas į 2000 m. pasirašytą Kotonu partnerystės susitarimą,

atsižvelgdamas į AKR-ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2007 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje, ypač rytinėje šalies dalyje, ir jos poveikio regionui,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2005 m. spalio 24 d. rezoliuciją Nr. 60/1 dėl 2005 m. pasaulio aukščiausio lygio susitikimo rezultatų, ypač į jos 138–140 dalis dėl atsakomybės saugoti gyventojus,

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 3 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton atstovo spaudai pareiškimą dėl žiaurios Floribert Chebeya Bahizire mirties,

atsižvelgdamas į 2004 m. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų apsaugos ir gairių įgyvendinimo KDR vietos strategiją, kurią 2010 m. kovo 20 d. priėmė misijos vadovai,

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1856 (2008) dėl JT misijos KDR (MONUC) įgaliojimų,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Floribert Chebeya Bahizire, žmogaus teisių organizacijos „La Voix des Sans Voix“ (VSV) vykdomasis direktorius 2010 m. birželio 2 d. buvo rastas negyvas savo automobilyje Kinšasoje po to, kai jį buvo iškvietusi policija, |
| --- | --- |

A.

kadangi Floribert Chebeya Bahizire, žmogaus teisių organizacijos „La Voix des Sans Voix“ (VSV) vykdomasis direktorius 2010 m. birželio 2 d. buvo rastas negyvas savo automobilyje Kinšasoje po to, kai jį buvo iškvietusi policija,

| B. | kadangi, pasak žiniasklaidos pranešimų, 2010 m. birželio 1 d., antradienį, Chebeya Bahizire sulaukė skambučio iš centrinės policijos tarnybos ir jis buvo pakviestas atvykti į susitikimą su KDR policijos vadovu generaliniu inspektoriumi Johnu Numbi Banza Tambo; kadangi atvykęs į policiją Chebeya Bahizire negalėjo susisiekti su generaliniu inspektoriumi ir informavo savo šeimą teksto žinute, kad grįžta į miestą, |
| --- | --- |

B.

kadangi, pasak žiniasklaidos pranešimų, 2010 m. birželio 1 d., antradienį, Chebeya Bahizire sulaukė skambučio iš centrinės policijos tarnybos ir jis buvo pakviestas atvykti į susitikimą su KDR policijos vadovu generaliniu inspektoriumi Johnu Numbi Banza Tambo; kadangi atvykęs į policiją Chebeya Bahizire negalėjo susisiekti su generaliniu inspektoriumi ir informavo savo šeimą teksto žinute, kad grįžta į miestą,

| C. | kadangi Chebeya Bahizire savo veikla nuo 1990 m. gindamas demokratiją ir žmogaus teises KDR, įskaitant tokių klausimų kaip korupcija karinėse pajėgose, nereguliariosios kariuomenės ir užsienio politinių pajėgų ryšiai, konstitucijos gynimas, neteisėti suėmimai, savavališki sulaikymai ir sąlygų kalėjimuose gerinimas, sprendimą, pelnė savo šalies gyventojų ir tarptautinės bendruomenės pagarbą ir susižavėjimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Chebeya Bahizire savo veikla nuo 1990 m. gindamas demokratiją ir žmogaus teises KDR, įskaitant tokių klausimų kaip korupcija karinėse pajėgose, nereguliariosios kariuomenės ir užsienio politinių pajėgų ryšiai, konstitucijos gynimas, neteisėti suėmimai, savavališki sulaikymai ir sąlygų kalėjimuose gerinimas, sprendimą, pelnė savo šalies gyventojų ir tarptautinės bendruomenės pagarbą ir susižavėjimą,

| D. | kadangi vis dar nerastas Fidèle Bazana Edadi, Chebeya Bahizire vairuotojas, |
| --- | --- |

D.

kadangi vis dar nerastas Fidèle Bazana Edadi, Chebeya Bahizire vairuotojas,

| E. | kadangi Chebeya Bahizire šeimai nebuvo leista visiškai apžiūrėti jo kūno ir esama prieštaringų pareiškimų dėl kūno padėties, kai jis buvo rastas, |
| --- | --- |

E.

kadangi Chebeya Bahizire šeimai nebuvo leista visiškai apžiūrėti jo kūno ir esama prieštaringų pareiškimų dėl kūno padėties, kai jis buvo rastas,

| F. | kadangi Philip Alston, JT specialusis pranešėjas neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais, teigė, kad nužudymo aplinkybės leidžia daryti prielaidą dėl oficialios atsakomybės, |
| --- | --- |

F.

kadangi Philip Alston, JT specialusis pranešėjas neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais, teigė, kad nužudymo aplinkybės leidžia daryti prielaidą dėl oficialios atsakomybės,

| G. | kadangi generalinio inspektoriaus Numbi Banza Tambo įgaliojimai buvo sustabdyti, kol negautas tolesnis pranešimas, taip pat siejant su nužudymu buvo suimti dar trys policijos pareigūnai; kadangi policijos vadovo pavaduotojas pulkininkas Daniel Mukalayi esą prisipažino savo vadovo generalinio inspektoriaus Numbi Banza Tambo įsakymu nužudęs Chebeya Bahizire, |
| --- | --- |

G.

kadangi generalinio inspektoriaus Numbi Banza Tambo įgaliojimai buvo sustabdyti, kol negautas tolesnis pranešimas, taip pat siejant su nužudymu buvo suimti dar trys policijos pareigūnai; kadangi policijos vadovo pavaduotojas pulkininkas Daniel Mukalayi esą prisipažino savo vadovo generalinio inspektoriaus Numbi Banza Tambo įsakymu nužudęs Chebeya Bahizire,

| H. | kadangi Chebeya Bahizire organizacijai „Amnesty International“ įvairiomis progomis teigė, kad jis jaučia, jog yra sekamas, ir kad jį stebi saugumo tarnybos, |
| --- | --- |

H.

kadangi Chebeya Bahizire organizacijai „Amnesty International“ įvairiomis progomis teigė, kad jis jaučia, jog yra sekamas, ir kad jį stebi saugumo tarnybos,

| I. | kadangi Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton, JT generalinis sekretorius Ban Ki-moon, JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras Navi Pillay, JT specialusis pranešėjas neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Philip Alston ir JT taikos palaikymo pajėgų KDR vadovas Alan Dos paskelbė pareiškimus, kuriuose smerkiamas Chebeya Bahizire nužudymas, ir paragino atlikti nepriklausomą tyrimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton, JT generalinis sekretorius Ban Ki-moon, JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras Navi Pillay, JT specialusis pranešėjas neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Philip Alston ir JT taikos palaikymo pajėgų KDR vadovas Alan Dos paskelbė pareiškimus, kuriuose smerkiamas Chebeya Bahizire nužudymas, ir paragino atlikti nepriklausomą tyrimą,

| J. | kadangi žudymas yra stiprėjančios žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų, politikos oponentų, aukų ir liudininkų KDR įbauginimo tendencijos dalis; kadangi per pastaruosius penkis metus daugelis žurnalistų ir žmogaus teisių aktyvistų buvo nužudyti įtartinomis aplinkybėmis KDR, |
| --- | --- |

J.

kadangi žudymas yra stiprėjančios žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų, politikos oponentų, aukų ir liudininkų KDR įbauginimo tendencijos dalis; kadangi per pastaruosius penkis metus daugelis žurnalistų ir žmogaus teisių aktyvistų buvo nužudyti įtartinomis aplinkybėmis KDR,

| K. | kadangi daugelis NVO atkreipė dėmesį į didėjančią žmogaus teisių gynėjų priespaudą KDR pastaraisiais metais, įskaitant neteisėtus suėmimus, persekiojimą, grasinimus telefonu ir pakartotinius iškvietimus į žvalgybos tarnybų biurus, |
| --- | --- |

K.

kadangi daugelis NVO atkreipė dėmesį į didėjančią žmogaus teisių gynėjų priespaudą KDR pastaraisiais metais, įskaitant neteisėtus suėmimus, persekiojimą, grasinimus telefonu ir pakartotinius iškvietimus į žvalgybos tarnybų biurus,

| L. | kadangi tyrimams dėl žmogaus teisių gynėjo Pascal Kabungulu Kibembi nužudymo 2005 m. ir žurnalistų, įskaitant Franck Ngycke Kangundu ir jo žmoną, Hélène Mpaka, nužudymo 2005 m. lapkričio mėn., Serge Maheshe nužudymo 2007 m. birželio mėn. ir Didace Namujimbo nužudymo 2008 m. lapkričio mėn. vadovavo Kongo karinės valdžios institucijos ir jiems buvo būdingi rimti pažeidimai, |
| --- | --- |

L.

kadangi tyrimams dėl žmogaus teisių gynėjo Pascal Kabungulu Kibembi nužudymo 2005 m. ir žurnalistų, įskaitant Franck Ngycke Kangundu ir jo žmoną, Hélène Mpaka, nužudymo 2005 m. lapkričio mėn., Serge Maheshe nužudymo 2007 m. birželio mėn. ir Didace Namujimbo nužudymo 2008 m. lapkričio mėn. vadovavo Kongo karinės valdžios institucijos ir jiems buvo būdingi rimti pažeidimai,

| M. | kadangi atsižvelgiant į 2008 m. balandžio mėn. Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) išduoto arešto orderio Bosco Ntaganda dėl karo nusikaltimų, įskaitant vaikų kareivių verbavimą, KDR, kaip Romos statuto šalis, pažeidžia savo teisinius įsipareigojimus bendradarbiauti su TBT, inter alia, suimant asmenis, kuriems išduotas arešto orderis; kadangi vietoj to KDR paaukštino Bosco Ntaganda ir dabar jis užima aukštą postą Kongo armijoje, dėl to dar labiau sustiprėjo įspūdis, kad šioje šalyje nebaudžiami žmogaus teisių pažeidimai ir taip prisidedama prie tokių nusikaltimų padažnėjimo, |
| --- | --- |

M.

kadangi atsižvelgiant į 2008 m. balandžio mėn. Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) išduoto arešto orderio Bosco Ntaganda dėl karo nusikaltimų, įskaitant vaikų kareivių verbavimą, KDR, kaip Romos statuto šalis, pažeidžia savo teisinius įsipareigojimus bendradarbiauti su TBT, inter alia, suimant asmenis, kuriems išduotas arešto orderis; kadangi vietoj to KDR paaukštino Bosco Ntaganda ir dabar jis užima aukštą postą Kongo armijoje, dėl to dar labiau sustiprėjo įspūdis, kad šioje šalyje nebaudžiami žmogaus teisių pažeidimai ir taip prisidedama prie tokių nusikaltimų padažnėjimo,

| N. | kadangi kai kuriose KDR dalyse keletą metų tęsėsi pilietinio karo padėtis, dėl kurios kilo žudynės, masiniai prievartavimai ir paplitę vaikų kareivių verbavimai, |
| --- | --- |

N.

kadangi kai kuriose KDR dalyse keletą metų tęsėsi pilietinio karo padėtis, dėl kurios kilo žudynės, masiniai prievartavimai ir paplitę vaikų kareivių verbavimai,

| O. | kadangi žudynės, ypač vykdomos Viešpaties pasipriešinimo armijos (angl. LRA), sukarintos grupės, kuri kilusi iš Ugandos, šiuo metu paplitusios visose su KDR sieną turinčiose šalyse, |
| --- | --- |

O.

kadangi žudynės, ypač vykdomos Viešpaties pasipriešinimo armijos (angl. LRA), sukarintos grupės, kuri kilusi iš Ugandos, šiuo metu paplitusios visose su KDR sieną turinčiose šalyse,

| P. | kadangi NVO darbuotojai taip pat kenčia nuo šių civilių gyventojų persekiojimo formų ir dėl to KDR buvo sumažinta humanitarinė pagalba, |
| --- | --- |

P.

kadangi NVO darbuotojai taip pat kenčia nuo šių civilių gyventojų persekiojimo formų ir dėl to KDR buvo sumažinta humanitarinė pagalba,

| Q. | kadangi netrukus bus švenčiamos 50-osios KDR nepriklausomybės metinės ir kadangi žmogaus teisės ir demokratija yra itin svarbios šalies vystymuisi, |
| --- | --- |

Q.

kadangi netrukus bus švenčiamos 50-osios KDR nepriklausomybės metinės ir kadangi žmogaus teisės ir demokratija yra itin svarbios šalies vystymuisi,

| 1. | griežtai smerkia Floribert Chebeya Bahizire nužudymą ir tai, kad nerandamas Chebeya Bahizire vairuotojas Fidèle Bazana Edadi; išreiškia savo visapusišką paramą jų šeimoms; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia Floribert Chebeya Bahizire nužudymą ir tai, kad nerandamas Chebeya Bahizire vairuotojas Fidèle Bazana Edadi; išreiškia savo visapusišką paramą jų šeimoms;

| 2. | ragina sukurti nepriklausomą, patikimą, visapusiškai veikiančią ir skaidrią tyrimo komisiją, kuri tirtų Chebeya Bahizire mirtį ir su Bazana Edadi susijusias aplinkybes, bei ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad abiejų vyrų šeimos būtų apsaugotos; |
| --- | --- |

2.

ragina sukurti nepriklausomą, patikimą, visapusiškai veikiančią ir skaidrią tyrimo komisiją, kuri tirtų Chebeya Bahizire mirtį ir su Bazana Edadi susijusias aplinkybes, bei ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad abiejų vyrų šeimos būtų apsaugotos;

| 3. | ragina, kad būtų nustatyti atsakingi asmenys, jie būtų teisiami ir jiems paskirta bausmė pagal KDR įstatymus ir tarptautines žmogaus teisių apsaugos nuostatas; |
| --- | --- |

3.

ragina, kad būtų nustatyti atsakingi asmenys, jie būtų teisiami ir jiems paskirta bausmė pagal KDR įstatymus ir tarptautines žmogaus teisių apsaugos nuostatas;

| 4. | teigiamai vertina tai, kad valdžios institucijos, reagavo į Chebeya Bahizire šeimos prašymą atlikti nepriklausomą skrodimą ir pakvietė Nyderlandų teismo ekspertizės komandą, kuriai vadovauja dr. Franklin Van de Groot, nustatyti mirties priežastį; |
| --- | --- |

4.

teigiamai vertina tai, kad valdžios institucijos, reagavo į Chebeya Bahizire šeimos prašymą atlikti nepriklausomą skrodimą ir pakvietė Nyderlandų teismo ekspertizės komandą, kuriai vadovauja dr. Franklin Van de Groot, nustatyti mirties priežastį;

| 5. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl bendro žmogaus teisių gynėjų KDR padėties pablogėjimo; ragina KDR valdžios institucijas visiškai laikytis Žmogaus teisių gynėjų deklaracijos, kurią 1998 m. priėmė JT Generalinė Asamblėja, ir įgyvendinti JT 2009 m. visuotinės reguliarios peržiūros rekomendacijas, kaip priemones apsaugoti žmogaus teisių gynėjus; pabrėžia, kad atsakingų už žmogaus teisių gynėjų ir žurnalistų nužudymus pastaraisiais metais nubaudimas yra svarbus šalies demokratizacijos elementas; |
| --- | --- |

5.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl bendro žmogaus teisių gynėjų KDR padėties pablogėjimo; ragina KDR valdžios institucijas visiškai laikytis Žmogaus teisių gynėjų deklaracijos, kurią 1998 m. priėmė JT Generalinė Asamblėja, ir įgyvendinti JT 2009 m. visuotinės reguliarios peržiūros rekomendacijas, kaip priemones apsaugoti žmogaus teisių gynėjus; pabrėžia, kad atsakingų už žmogaus teisių gynėjų ir žurnalistų nužudymus pastaraisiais metais nubaudimas yra svarbus šalies demokratizacijos elementas;

| 6. | smerkia tebevykstančią žmogaus teisių aktyvistų, žurnalistų, politikos oponentų, aukų ir liudytojų priespaudą KDR; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jie būtų apsaugoti ir suteikti šiuo tikslu logistinę ir techninę paramą atsižvelgiant į žmogaus teisių gynėjų apsaugos gaires; |
| --- | --- |

6.

smerkia tebevykstančią žmogaus teisių aktyvistų, žurnalistų, politikos oponentų, aukų ir liudytojų priespaudą KDR; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jie būtų apsaugoti ir suteikti šiuo tikslu logistinę ir techninę paramą atsižvelgiant į žmogaus teisių gynėjų apsaugos gaires;

| 7. | smerkia LRA ir kitų ginkluotų grupių KDR įvykdytus žiaurumus; |
| --- | --- |

7.

smerkia LRA ir kitų ginkluotų grupių KDR įvykdytus žiaurumus;

| 8. | pabrėžia, kad reikia kovoti su korupcija ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn žmogaus teisių pažeidėjus Kongo kariuomenėje ir policijos pajėgose, ir atkreipia dėmesį į šiuo požiūriu lemiamą MONUC vaidmenį bendrai planuojant ir įgyvendinant operacijas ir tinkamas atsakomybės už piktnaudžiavimą priemones; ypač ragina KDR įgyvendinti tarptautinius teisinius įsipareigojimus, suimti Bosco Ntaganda ir perduoti jį TBT; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad reikia kovoti su korupcija ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn žmogaus teisių pažeidėjus Kongo kariuomenėje ir policijos pajėgose, ir atkreipia dėmesį į šiuo požiūriu lemiamą MONUC vaidmenį bendrai planuojant ir įgyvendinant operacijas ir tinkamas atsakomybės už piktnaudžiavimą priemones; ypač ragina KDR įgyvendinti tarptautinius teisinius įsipareigojimus, suimti Bosco Ntaganda ir perduoti jį TBT;

| 9. | ragina visas šalis stiprinti kovą prieš nebaudžiamumą ir įgyvendinti teisinę valstybę; ragina KDR vyriausybę užtikrinti, kad būtų pareikalauta, kad atsiskaitytų visi, kuriems tenka atsakomybė už žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, taip pat ragina vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu; |
| --- | --- |

9.

ragina visas šalis stiprinti kovą prieš nebaudžiamumą ir įgyvendinti teisinę valstybę; ragina KDR vyriausybę užtikrinti, kad būtų pareikalauta, kad atsiskaitytų visi, kuriems tenka atsakomybė už žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, taip pat ragina vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu;

| 10. | pabrėžia, kad ES ir KDR pasirašė Kotonu susitarimą, kuriame pateiktos aiškios nuorodos į visų šalių atsakomybę žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės atžvilgiu; ragina šiems klausimams skirti ypač didelį dėmesį vertinant susitarimą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad ES ir KDR pasirašė Kotonu susitarimą, kuriame pateiktos aiškios nuorodos į visų šalių atsakomybę žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės atžvilgiu; ragina šiems klausimams skirti ypač didelį dėmesį vertinant susitarimą;

| 11. | ragina KDR vyriausybę 50-ųjų šalies nepriklausomybės metinių proga tvirtai įsipareigoti skatinti politinę veiklą, kurią vykdant remiamos žmogaus teisės ir stiprinama teisinė valstybė; |
| --- | --- |

11.

ragina KDR vyriausybę 50-ųjų šalies nepriklausomybės metinių proga tvirtai įsipareigoti skatinti politinę veiklą, kurią vykdant remiamos žmogaus teisės ir stiprinama teisinė valstybė;

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos institucijoms, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai, Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai ir Didžiųjų ežerų regiono vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos institucijoms, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai, Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai ir Didžiųjų ežerų regiono vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/145 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/145

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisNepalas

P7_TA(2010)0245

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nepalo

2011/C 236 E/26

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

atsižvelgdamas į 1990 m. pagrindinius Jungtinių Tautų teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų naudojimo pagrindinius principus,

atsižvelgdamas į JT Generalinio sekretoriaus Ban Ki-moono 2010 m. gegužės 29 d. pareiškimą dėl politinės padėties Nepale,

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton spaudos atstovės 2010 m. balandžio 30 d. pareiškimą dėl politinės padėtis Nepale,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2006 m. lapkričio 21 d. Septynių partijų aljanso ir maoistų (Jungtinės Nepalo komunistų partijos), kurie kontroliavo dideles šalies teritorijos dalis, visuotinis taikos susitarimas (VTS) užbaigė dešimt metų trukusį ginkluotą konfliktą, kuriame žuvo apie 13 000 žmonių, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2006 m. lapkričio 21 d. Septynių partijų aljanso ir maoistų (Jungtinės Nepalo komunistų partijos), kurie kontroliavo dideles šalies teritorijos dalis, visuotinis taikos susitarimas (VTS) užbaigė dešimt metų trukusį ginkluotą konfliktą, kuriame žuvo apie 13 000 žmonių,

| B. | kadangi šis istorinis susitarimas parodė, ką galima pasiekti, kai politinės jėgos geranoriškai derasi, ir sudarė sąlygas surengti Steigiamosios asamblėjos rinkimus, sudaryti laikinąją vyriausybę, į kurią įėjo maoistai, nuginkluoti kovotojus maoistus ir juos apgyvendinti stovyklose, taip pat kareivinėse izoliuoti Nepalo kariuomenę, |
| --- | --- |

B.

kadangi šis istorinis susitarimas parodė, ką galima pasiekti, kai politinės jėgos geranoriškai derasi, ir sudarė sąlygas surengti Steigiamosios asamblėjos rinkimus, sudaryti laikinąją vyriausybę, į kurią įėjo maoistai, nuginkluoti kovotojus maoistus ir juos apgyvendinti stovyklose, taip pat kareivinėse izoliuoti Nepalo kariuomenę,

| C. | kadangi daugelis 2006 m. po dešimtmetį trukusio maoistų ir vyriausybės ginkluoto konflikto sudaryto taikos susitarimo sąlygų neįvykdytos, |
| --- | --- |

C.

kadangi daugelis 2006 m. po dešimtmetį trukusio maoistų ir vyriausybės ginkluoto konflikto sudaryto taikos susitarimo sąlygų neįvykdytos,

| D. | kadangi po 2008 m. balandžio 10 d. įvykusių rinkimų į Steigiamąją asamblėją, kuriuos ES rinkimų stebėjimo misija įvertino kaip atitinkančius daugumą, o galbūt ir visus, tarptautinių standartų ir kuriuose Jungtinė Nepalo komunistų partija (maoistai) gavo beveik 40 % balsų, Steigiamoji asamblėja nusprendė panaikinti 240 metų trukusią monarchiją ir reformuoti Nepalą į federacinę demokratinę respubliką, |
| --- | --- |

D.

kadangi po 2008 m. balandžio 10 d. įvykusių rinkimų į Steigiamąją asamblėją, kuriuos ES rinkimų stebėjimo misija įvertino kaip atitinkančius daugumą, o galbūt ir visus, tarptautinių standartų ir kuriuose Jungtinė Nepalo komunistų partija (maoistai) gavo beveik 40 % balsų, Steigiamoji asamblėja nusprendė panaikinti 240 metų trukusią monarchiją ir reformuoti Nepalą į federacinę demokratinę respubliką,

| E. | kadangi pagal taikos pasaulyje indeksą (angl. GPI) pastaraisiais metais, ypač 2009 ir 2010-aisiais, taikai Nepale iškilo grėsmė, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal taikos pasaulyje indeksą (angl. GPI) pastaraisiais metais, ypač 2009 ir 2010-aisiais, taikai Nepale iškilo grėsmė,

| F. | kadangi 2009 m. gegužės mėn. atsistatydino ministras pirmininkas Pushpa Kamal Dahal (Prachanda), o jo partija, Jungtinė Nepalo komunistų partija (maoistai), pasitraukė iš vyriausybės po ginčo su Nepalo kongreso partijos pirmininku dėl kariuomenės vado, su kuriuo maoistai nesutarė dėl buvusių Liaudies išlaisvinimo armijos (angl. PLA) kovotojų integracijos į Nepalo kariuomenę, atleidimo, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2009 m. gegužės mėn. atsistatydino ministras pirmininkas Pushpa Kamal Dahal (Prachanda), o jo partija, Jungtinė Nepalo komunistų partija (maoistai), pasitraukė iš vyriausybės po ginčo su Nepalo kongreso partijos pirmininku dėl kariuomenės vado, su kuriuo maoistai nesutarė dėl buvusių Liaudies išlaisvinimo armijos (angl. PLA) kovotojų integracijos į Nepalo kariuomenę, atleidimo,

| G. | kadangi dėl šių priežasčių susidarius politiniam nestabilumui, kurį padidino maoistų pilietinės ir parlamentinės veiklos žlugdymo kampanijos, maoistams priešiškas ministro pirmininko Madhav Kumar Nepal (Nepalo komunistų partija-Jungtinė marksistų-leninistų partija, angl. CPN-UML) vadovaujamas trapus 22 partijų aljansas nepajėgė įgyvendinti dviejų svarbiausių lūkesčių: priimti visuotinai priimtinos naujos konstitucijos federacinei respublikai prieš pasibaigiant dviejų metų terminui 2010 m. gegužės 28 d. ir sudaryti susitarimo dėl maždaug 20 000 buvusių PLA kovotojų integracijos ir reabilitacijos, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl šių priežasčių susidarius politiniam nestabilumui, kurį padidino maoistų pilietinės ir parlamentinės veiklos žlugdymo kampanijos, maoistams priešiškas ministro pirmininko Madhav Kumar Nepal (Nepalo komunistų partija-Jungtinė marksistų-leninistų partija, angl. CPN-UML) vadovaujamas trapus 22 partijų aljansas nepajėgė įgyvendinti dviejų svarbiausių lūkesčių: priimti visuotinai priimtinos naujos konstitucijos federacinei respublikai prieš pasibaigiant dviejų metų terminui 2010 m. gegužės 28 d. ir sudaryti susitarimo dėl maždaug 20 000 buvusių PLA kovotojų integracijos ir reabilitacijos,

| H. | kadangi partijų aljanso ir CPN-UML partijų vadovų oficialios darybos dėl naujos vyriausybės suformavimo atnaujintos po paskutinę minutę pasiekto trijų punktų susitarimo, kuriame numatyta pratęsti Steigiamosios asamblėjos darbą vieneriems metams, suformuoti nacionalinio konsensuso vyriausybę ir atstatydinti ministrą pirmininką Madhav Kumar Nepal „kiek įmanoma greičiau“, kartu siekiant „taikos susitarimo įgyvendinimo pažangos“, |
| --- | --- |

H.

kadangi partijų aljanso ir CPN-UML partijų vadovų oficialios darybos dėl naujos vyriausybės suformavimo atnaujintos po paskutinę minutę pasiekto trijų punktų susitarimo, kuriame numatyta pratęsti Steigiamosios asamblėjos darbą vieneriems metams, suformuoti nacionalinio konsensuso vyriausybę ir atstatydinti ministrą pirmininką Madhav Kumar Nepal „kiek įmanoma greičiau“, kartu siekiant „taikos susitarimo įgyvendinimo pažangos“,

| I. | kadangi Shaktikhore nufilmuota vaizdo medžiaga, kuri yra kaltinimus dėl kovotojų skaičiaus klastojimo ir planų panaudoti „demokratizaciją“ nacionalinei kariuomenei politizuoti iš esmės pagrindžiantis įrodymas, kelia pagrįstų klausimų, į kuriuos Jungtinė Nepalo komunistų partija (maoistai) dar neatsakė, |
| --- | --- |

I.

kadangi Shaktikhore nufilmuota vaizdo medžiaga, kuri yra kaltinimus dėl kovotojų skaičiaus klastojimo ir planų panaudoti „demokratizaciją“ nacionalinei kariuomenei politizuoti iš esmės pagrindžiantis įrodymas, kelia pagrįstų klausimų, į kuriuos Jungtinė Nepalo komunistų partija (maoistai) dar neatsakė,

| J. | kadangi besitęsiantis politinis nestabilumas turi labai svarbių padarinių turizmo plėtrai, socialiniam ir ekonominiam Nepalo, kuriam, esančiam tarp pasaulyje sparčiausiai augančios didžiųjų ekonomikos šalių, Indijos ir Kinijos, reikia politinio stabilumo, kad galėtų pasinaudoti savo strategine geografine padėtimi, vystymuisi, |
| --- | --- |

J.

kadangi besitęsiantis politinis nestabilumas turi labai svarbių padarinių turizmo plėtrai, socialiniam ir ekonominiam Nepalo, kuriam, esančiam tarp pasaulyje sparčiausiai augančios didžiųjų ekonomikos šalių, Indijos ir Kinijos, reikia politinio stabilumo, kad galėtų pasinaudoti savo strategine geografine padėtimi, vystymuisi,

| K. | kadangi Nepalas ir toliau kenčia nuo didelio ekonominio ir socialinio atsilikimo; kadangi beveik 30 % gyventojų yra už visiško skurdo ribos, 16 % gyventojų labai prastai maitinasi, neraštingumo rodiklis – vienas didžiausių Pietų Azijoje, o vystymuisi kliudo kuro trūkumas nacionaliniu mastu, dėl kurio nutrūksta energijos tiekimas, ribojamas susisiekimas ir auga maisto kainos, |
| --- | --- |

K.

kadangi Nepalas ir toliau kenčia nuo didelio ekonominio ir socialinio atsilikimo; kadangi beveik 30 % gyventojų yra už visiško skurdo ribos, 16 % gyventojų labai prastai maitinasi, neraštingumo rodiklis – vienas didžiausių Pietų Azijoje, o vystymuisi kliudo kuro trūkumas nacionaliniu mastu, dėl kurio nutrūksta energijos tiekimas, ribojamas susisiekimas ir auga maisto kainos,

| L. | kadangi daugelio pabėgėlių, o ypač tibetiečių, padėtis Nepale kelia susirūpinimą, |
| --- | --- |

L.

kadangi daugelio pabėgėlių, o ypač tibetiečių, padėtis Nepale kelia susirūpinimą,

| M. | kadangi reikia palankiai įvertinti Nepalo valdžios institucijas už žodinio susitarimo dėl tibetiečių pabėgėlių laikymąsi, |
| --- | --- |

M.

kadangi reikia palankiai įvertinti Nepalo valdžios institucijas už žodinio susitarimo dėl tibetiečių pabėgėlių laikymąsi,

| N. | kadangi nė vienas valstybės saugumo pajėgų ar buvusių maoistų kovotojų narys iki šiol nepatrauktas baudžiamojon atsakomybėn už didelius ir sistemingus konflikto metu įvykdytus karo teisės pažeidimus, |
| --- | --- |

N.

kadangi nė vienas valstybės saugumo pajėgų ar buvusių maoistų kovotojų narys iki šiol nepatrauktas baudžiamojon atsakomybėn už didelius ir sistemingus konflikto metu įvykdytus karo teisės pažeidimus,

| O. | kadangi Europos Parlamento delegacija ryšiams su Pietų Azijos šalimis vykdė misiją Katmandu labai svarbiu 2010 m. gegužės 23–29 d. laikotarpiu, |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos Parlamento delegacija ryšiams su Pietų Azijos šalimis vykdė misiją Katmandu labai svarbiu 2010 m. gegužės 23–29 d. laikotarpiu,

| 1. | reiškia gilų susirūpinimą dėl demokratinėmis vertybėmis ir žmogaus teisėmis grindžiamos nuolatinės konstitucijos nebuvimo ir reiškia savo užuojautą Nepalo gyventojams ir visoms šeimoms, kurios prarado artimuosius per smurto protrūkius pastaraisiais metais; |
| --- | --- |

1.

reiškia gilų susirūpinimą dėl demokratinėmis vertybėmis ir žmogaus teisėmis grindžiamos nuolatinės konstitucijos nebuvimo ir reiškia savo užuojautą Nepalo gyventojams ir visoms šeimoms, kurios prarado artimuosius per smurto protrūkius pastaraisiais metais;

| 2. | palankiai vertina paskutinę minutę politinių partijų sudarytą 2010 m. gegužės 28 d. susitarimą imtis reikalingų veiksmų Steigiamosios asamblėjos kadencijai pratęsti ir ypač palankiai vertina svarbią parlamentarių moterų sąjungos įtaką; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina paskutinę minutę politinių partijų sudarytą 2010 m. gegužės 28 d. susitarimą imtis reikalingų veiksmų Steigiamosios asamblėjos kadencijai pratęsti ir ypač palankiai vertina svarbią parlamentarių moterų sąjungos įtaką;

| 3. | ragina Steigiamąją asamblėją ir visus atitinkamus politinius veikėjus derėtis be išankstinių sąlygų, būti lanksčius, vengti bet kokių provokuojamųjų veiksmų ir dirbti kartu siekiant nacionalinės vienybės, kad būtų parengta aiški naujosios konstitucijos struktūra, sukurta funkcionuojanti federacinė demokratija, ir laikytis naujo termino, kuris 2010 m. gegužės 28 d. pratęstas vieneriems metams; |
| --- | --- |

3.

ragina Steigiamąją asamblėją ir visus atitinkamus politinius veikėjus derėtis be išankstinių sąlygų, būti lanksčius, vengti bet kokių provokuojamųjų veiksmų ir dirbti kartu siekiant nacionalinės vienybės, kad būtų parengta aiški naujosios konstitucijos struktūra, sukurta funkcionuojanti federacinė demokratija, ir laikytis naujo termino, kuris 2010 m. gegužės 28 d. pratęstas vieneriems metams;

| 4. | ragina visas partijas sudaryti darbo sąlygas konstituciniams komitetams ir skatinti jų darbą dėl ateities gairių, kadangi pratęsta Steigiamosios asamblėjos kadencija; |
| --- | --- |

4.

ragina visas partijas sudaryti darbo sąlygas konstituciniams komitetams ir skatinti jų darbą dėl ateities gairių, kadangi pratęsta Steigiamosios asamblėjos kadencija;

| 5. | pabrėžia, kad reikia aiškiai ir viešai paskelbti apie visus klausimus, dėl kurių sutarta, ir todėl palankiai vertina parengiamąjį dokumentą, kuriuo žadama gyventojams paaiškinti, kokia iki šiol pasiekta pažanga rengiant federacinės respublikos konstituciją; labai gerai vertina jau pabaigusių savo darbą trijų iš vienuolikos teminių komitetų veiklą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia aiškiai ir viešai paskelbti apie visus klausimus, dėl kurių sutarta, ir todėl palankiai vertina parengiamąjį dokumentą, kuriuo žadama gyventojams paaiškinti, kokia iki šiol pasiekta pažanga rengiant federacinės respublikos konstituciją; labai gerai vertina jau pabaigusių savo darbą trijų iš vienuolikos teminių komitetų veiklą;

| 6. | palankiai vertina Nepalo kongreso partijos 2010 m. gegužės 31 d. sprendimą įsipareigoti sudaryti visoms partijoms, įskaitant pagrindinę opozicinę Jungtinę Nepalo komunistų (maoistų) partiją, atvirą nacionalinės vienybės vyriausybę; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Nepalo kongreso partijos 2010 m. gegužės 31 d. sprendimą įsipareigoti sudaryti visoms partijoms, įskaitant pagrindinę opozicinę Jungtinę Nepalo komunistų (maoistų) partiją, atvirą nacionalinės vienybės vyriausybę;

| 7. | ragina Jungtinę Nepalo komunistų (maoistų) partiją įsitraukti į konstruktyvų planavimą ir rasti būdą integruoti buvusius maoistų kovotojus, įskaitant JT misijos Nepale (angl. UNMIN) stebimose stovyklose gyvenančias grupes, į visuomenę; |
| --- | --- |

7.

ragina Jungtinę Nepalo komunistų (maoistų) partiją įsitraukti į konstruktyvų planavimą ir rasti būdą integruoti buvusius maoistų kovotojus, įskaitant JT misijos Nepale (angl. UNMIN) stebimose stovyklose gyvenančias grupes, į visuomenę;

| 8. | ragina ES ir valstybes nares remti visas Nepalo vyriausybės ir partijų pastangas rasti sprendimą, kaip integruoti buvusius maoistų kovotojus į nacionalinę kariuomenę ar kitas saugumo pajėgas, arba perspektyvius alternatyvius sprendimus dėl tų, kurie negali būti integruojami į šias organizacijas; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir valstybes nares remti visas Nepalo vyriausybės ir partijų pastangas rasti sprendimą, kaip integruoti buvusius maoistų kovotojus į nacionalinę kariuomenę ar kitas saugumo pajėgas, arba perspektyvius alternatyvius sprendimus dėl tų, kurie negali būti integruojami į šias organizacijas;

| 9. | ragina politines partijas, o ypač Jungtinę Nepalo komunistų (maoistų) partiją kontroliuoti savo sukarinto jaunimo dalinius ir nebeimti į kariuomenę vaikų; ragina Jungtinę Nepalo komunistų (maoistų) partiją užtikrinti netrukdomą neseniai iš stovyklų paleistų nepilnamečių prieigą prie reabilitacijos programų; |
| --- | --- |

9.

ragina politines partijas, o ypač Jungtinę Nepalo komunistų (maoistų) partiją kontroliuoti savo sukarinto jaunimo dalinius ir nebeimti į kariuomenę vaikų; ragina Jungtinę Nepalo komunistų (maoistų) partiją užtikrinti netrukdomą neseniai iš stovyklų paleistų nepilnamečių prieigą prie reabilitacijos programų;

| 10. | tiesiogiai ragina JT, geriausia bendradarbiaujant su vyriausybe, nustatyti potencialių saugumo pajėgų narių patikrinimo tvarką, kad į JT taikos palaikymo pajėgas nebūtų priimami tie, kurie aiškiai kalti dėl žmogaus teisių pažeidimų; primena Nepalo kariuomenei, kad, deja, jos pagarsėjęs profesionalumas ir reputacija jau kelia abejonių ir neabejotina, kad taip liks tol, kol objektyviai, t.y. teisme, nebus išspręsti seniai iškilę ir gerai dokumentais pagrįsti aukštas pareigas užimančių jos pareigūnų nebaudžiamumo klausimai; |
| --- | --- |

10.

tiesiogiai ragina JT, geriausia bendradarbiaujant su vyriausybe, nustatyti potencialių saugumo pajėgų narių patikrinimo tvarką, kad į JT taikos palaikymo pajėgas nebūtų priimami tie, kurie aiškiai kalti dėl žmogaus teisių pažeidimų; primena Nepalo kariuomenei, kad, deja, jos pagarsėjęs profesionalumas ir reputacija jau kelia abejonių ir neabejotina, kad taip liks tol, kol objektyviai, t.y. teisme, nebus išspręsti seniai iškilę ir gerai dokumentais pagrįsti aukštas pareigas užimančių jos pareigūnų nebaudžiamumo klausimai;

| 11. | reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie naują naujokų ėmimą į nacionalinę kariuomenę; primena, kad Aukščiausiasis teismas yra nusprendęs, jog tai suderinama su visuotiniu taikos susitarimu tik tuo atveju, jei samdomas tik techninis personalas; visgi pažymi, kad toks naujokų priėmimas gali padidinti sunkumus, su kuriais susiduriama pereigos procese; |
| --- | --- |

11.

reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie naują naujokų ėmimą į nacionalinę kariuomenę; primena, kad Aukščiausiasis teismas yra nusprendęs, jog tai suderinama su visuotiniu taikos susitarimu tik tuo atveju, jei samdomas tik techninis personalas; visgi pažymi, kad toks naujokų priėmimas gali padidinti sunkumus, su kuriais susiduriama pereigos procese;

| 12. | lieka giliai įsitikinęs, kad praėjus dvejiems metams nuo monarchijos panaikinimo, kariuomenė turėtų būti visiškoje demokratinėje priežiūroje, įskaitant biudžeto aspektus; patvirtina savo solidarumą su Steigiamąja asamblėja, jei ši imtųsi kokių nors veiksmų sprendžiant šį klausimą; |
| --- | --- |

12.

lieka giliai įsitikinęs, kad praėjus dvejiems metams nuo monarchijos panaikinimo, kariuomenė turėtų būti visiškoje demokratinėje priežiūroje, įskaitant biudžeto aspektus; patvirtina savo solidarumą su Steigiamąja asamblėja, jei ši imtųsi kokių nors veiksmų sprendžiant šį klausimą;

| 13. | dar kartą pakartoja ES valstybėms narėms, kad pagal visuotinį taikos susitarimą pavojingų ginklų eksportas į Nepalą lieka uždraustas ir ragina jas teikti finansinę ir techninę pagalbą ieškant kūrybiškų Nepalo kariuomenės restruktūrizacijos sprendimų; |
| --- | --- |

13.

dar kartą pakartoja ES valstybėms narėms, kad pagal visuotinį taikos susitarimą pavojingų ginklų eksportas į Nepalą lieka uždraustas ir ragina jas teikti finansinę ir techninę pagalbą ieškant kūrybiškų Nepalo kariuomenės restruktūrizacijos sprendimų;

| 14. | reiškia visapusišką savo paramą vaidmeniui, kurį atlieka JT misija Nepale, ir mano, kad jos įgaliojimus reikėtų pratęsti bent iki tol, kol taikos procesas pasieks taikos įsitvirtinimo etapą; |
| --- | --- |

14.

reiškia visapusišką savo paramą vaidmeniui, kurį atlieka JT misija Nepale, ir mano, kad jos įgaliojimus reikėtų pratęsti bent iki tol, kol taikos procesas pasieks taikos įsitvirtinimo etapą;

| 15. | išreiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie vis dažnesnius kankinimus ir smurtinius išpuolius; atsižvelgdamas į tai, pritaria Nepalo nacionalinės žmogaus teisių komisijos veiklai; |
| --- | --- |

15.

išreiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie vis dažnesnius kankinimus ir smurtinius išpuolius; atsižvelgdamas į tai, pritaria Nepalo nacionalinės žmogaus teisių komisijos veiklai;

| 16. | išreiškia savo susirūpinimą tuo, kad Nepalo vyriausybė pratęsė Jungtinių Tautų Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro įgaliojimus vieniems metams tik persvarsčiusi jo įgaliojimus, palaipsniui nutraukdama šio organo veiklą regione; tokie veiksmai žlugdo viltis, kad šis organas galėtų aktyviau vykdyti savo žmogaus teisių stebėsenos funkcijas; |
| --- | --- |

16.

išreiškia savo susirūpinimą tuo, kad Nepalo vyriausybė pratęsė Jungtinių Tautų Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro įgaliojimus vieniems metams tik persvarsčiusi jo įgaliojimus, palaipsniui nutraukdama šio organo veiklą regione; tokie veiksmai žlugdo viltis, kad šis organas galėtų aktyviau vykdyti savo žmogaus teisių stebėsenos funkcijas;

| 17. | ragina įsteigti Dingusių asmenų komisiją, Tiesos ir susitaikymo komisiją ir Nacionalinės taikos ir reabilitacijos komisiją, kaip numatyta visuotiniame taikos susitarime; |
| --- | --- |

17.

ragina įsteigti Dingusių asmenų komisiją, Tiesos ir susitaikymo komisiją ir Nacionalinės taikos ir reabilitacijos komisiją, kaip numatyta visuotiniame taikos susitarime;

| 18. | labai apgailestauja, kad iki šiol civiliniuose teismuose neiškelta nė viena byla, susijusi su abiejų šalių įvykdytais sunkiais nusikaltimais konflikto metu; |
| --- | --- |

18.

labai apgailestauja, kad iki šiol civiliniuose teismuose neiškelta nė viena byla, susijusi su abiejų šalių įvykdytais sunkiais nusikaltimais konflikto metu;

| 19. | ragina partijas ir vyriausybę nutraukti politinį kišimąsi į baudžiamuosius teismo procesus, sukurti politiškai nepriklausomą teismų sistemą vykdant konstitucinį procesą ir tuo pat metu suplanuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo statuto ratifikavimą; |
| --- | --- |

19.

ragina partijas ir vyriausybę nutraukti politinį kišimąsi į baudžiamuosius teismo procesus, sukurti politiškai nepriklausomą teismų sistemą vykdant konstitucinį procesą ir tuo pat metu suplanuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo statuto ratifikavimą;

| 20. | teigiamai vertina tai, kad 2009 m. Nepalas paskelbė, jog jis pritartų Jungtinių Tautų diskriminavimo kastos pagrindu panaikinimo principų ir gairių projektui, tačiau išreiškia savo susirūpinimą dėl ir toliau praktikuojamo priverstinio darbo už skolas, ypač Kamaiya, Haruwa ir Charuwa regionuose, ir dėl nerimą keliančios milijonų bežemių gyventojų padėties, kuri gali ir toliau blogėti dėl klimato kaitos daromo poveikio, ir ragina vyriausybę bei partijas skatinti veikti Žemės reformos komisiją; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina tai, kad 2009 m. Nepalas paskelbė, jog jis pritartų Jungtinių Tautų diskriminavimo kastos pagrindu panaikinimo principų ir gairių projektui, tačiau išreiškia savo susirūpinimą dėl ir toliau praktikuojamo priverstinio darbo už skolas, ypač Kamaiya, Haruwa ir Charuwa regionuose, ir dėl nerimą keliančios milijonų bežemių gyventojų padėties, kuri gali ir toliau blogėti dėl klimato kaitos daromo poveikio, ir ragina vyriausybę bei partijas skatinti veikti Žemės reformos komisiją;

| 21. | ragina Nepalo vyriausybę spręsti 800 000 pilietybės neturinčių nepaliečių problemą, supaprastinti biurokratines procedūras ir sumažinti prašymų dėl pilietybės pažymėjimo pateikimo kainas; mano, kad derybose dėl taikos proceso nepaprastai svarbu atsižvelgti ir į šiuos gyventojus; |
| --- | --- |

21.

ragina Nepalo vyriausybę spręsti 800 000 pilietybės neturinčių nepaliečių problemą, supaprastinti biurokratines procedūras ir sumažinti prašymų dėl pilietybės pažymėjimo pateikimo kainas; mano, kad derybose dėl taikos proceso nepaprastai svarbu atsižvelgti ir į šiuos gyventojus;

| 22. | ragina Nepalo vyriausybę užtikrinti, kad būtų laikomasi apsaugos standartų visų pabėgėlių atžvilgiu, ir toliau dėti pastangas siekiant išvengti pilietybės neturėjimo atvejų ir mažinti pilietybės neturinčių asmenų, ypač butaniečių, skaičių laikantis tarptautinių standartų, pasirašyti 1951 m. Pabėgėlių konvenciją arba jos 1967 m. protokolą ir laikytis Jungtinių Tautų Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro nustatytų standartų; |
| --- | --- |

22.

ragina Nepalo vyriausybę užtikrinti, kad būtų laikomasi apsaugos standartų visų pabėgėlių atžvilgiu, ir toliau dėti pastangas siekiant išvengti pilietybės neturėjimo atvejų ir mažinti pilietybės neturinčių asmenų, ypač butaniečių, skaičių laikantis tarptautinių standartų, pasirašyti 1951 m. Pabėgėlių konvenciją arba jos 1967 m. protokolą ir laikytis Jungtinių Tautų Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro nustatytų standartų;

| 23. | mano, kad, norint palaikyti Jungtinių Tautų Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro ir tibetiečių bendruomenių ryšius, labai svarbu, jog Nepalo valdžios institucijos ir toliau visapusiškai įgyvendintų žodinį susitarimą dėl tibetiečių pabėgėlių; šiuo klausimu palankiai vertina galimybes leisti atvykti į teritoriją pagal žodinį susitarimą su Jungtinių Tautų Vyriausiuoju pabėgėlių reikalų komisaru ir surasti tvirtesnius sprendimus; |
| --- | --- |

23.

mano, kad, norint palaikyti Jungtinių Tautų Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro ir tibetiečių bendruomenių ryšius, labai svarbu, jog Nepalo valdžios institucijos ir toliau visapusiškai įgyvendintų žodinį susitarimą dėl tibetiečių pabėgėlių; šiuo klausimu palankiai vertina galimybes leisti atvykti į teritoriją pagal žodinį susitarimą su Jungtinių Tautų Vyriausiuoju pabėgėlių reikalų komisaru ir surasti tvirtesnius sprendimus;

| 24. | ragina ES vyriausiąją įgaliotinę, pasitelkiant savo delegaciją Katmandu, atidžiai stebėti politinę padėtį Nepale, pasinaudoti savo įtaka ir kreiptis į galingas kaimynines regiono valstybes, visų pirma, Kiniją ir Indiją, kad jos remtų derybas dėl nacionalinės vienybės vyriausybės sudarymo; |
| --- | --- |

24.

ragina ES vyriausiąją įgaliotinę, pasitelkiant savo delegaciją Katmandu, atidžiai stebėti politinę padėtį Nepale, pasinaudoti savo įtaka ir kreiptis į galingas kaimynines regiono valstybes, visų pirma, Kiniją ir Indiją, kad jos remtų derybas dėl nacionalinės vienybės vyriausybės sudarymo;

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Komisijos Pirmininko pavaduotojai-Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Nepalo vyriausybei, Indijos ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybėms bei parlamentams ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Komisijos Pirmininko pavaduotojai-Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Nepalo vyriausybei, Indijos ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybėms bei parlamentams ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/148 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/148

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisEgzekucijos Libijoje

P7_TA(2010)0246

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl egzekucijų Libijoje

2011/C 236 E/27

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl mirties bausmės panaikinimo ir į savo ankstesnes rezoliucijas dėl kasmetinių žmogaus teisių padėties pasaulyje ataskaitų, ypač į 2008 m. ataskaitą, taip pat į būtinybę nedelsiant paskelbti egzekucijų moratoriumą šalyse, kur iki šiol taikoma mirties bausmė,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2007 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją 62/149 ir į 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją 63/168, kuriose raginama paskelbti mirties bausmės vykdymo moratoriumą (Trečiojo komiteto pranešimas (A/62/439/Add.2)),

atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 16 d. ES gaires dėl mirties bausmės ir į 2008 m. persvarstytą bei atnaujintą jų versiją,

atsižvelgdamas į baigiamąją deklaraciją, priimtą 2010 m. vasario 24–26 d. Ženevoje vykusiame 4-ajame pasauliniame kongrese prieš mirties bausmę ir kurioje raginama visame pasaulyje panaikinti mirties bausmę,

atsižvelgdamas į tarptautines žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijas,

atsižvelgdamas į ES migracijos ir prieglobsčio suteikimo politiką ir į 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvenciją bei į 1967 m. sausio 31 d. Protokolą dėl pabėgėlių statuso,

atsižvelgdamas į neoficialų ES ir Libijos dialogą, kuriuo siekiama stiprinti santykius ir plėtoti dabartinį ES ir Libijos bendradarbiavimą migracijos klausimais (du projektai įgyvendinti remiantis programa „Aeneas“ ir migracijos ir prieglobsčio priemone) bei kovos su ŽIV ir AIDS srityje (Bengazio veiksmų planas),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi mirties bausmės panaikinimas yra neatskiriama dalis pagrindinių Europos Sąjungos vertybių; kadangi Europos Parlamentas ryžtingai įsipareigojęs siekti mirties bausmės panaikinimo ir kovoja, kad šiam principui būtų visuotinai pritarta, |
| --- | --- |

A.

kadangi mirties bausmės panaikinimas yra neatskiriama dalis pagrindinių Europos Sąjungos vertybių; kadangi Europos Parlamentas ryžtingai įsipareigojęs siekti mirties bausmės panaikinimo ir kovoja, kad šiam principui būtų visuotinai pritarta,

| B. | kadangi Libijos vyriausybė priešinosi su mirties bausmės panaikinimu susijusioms iniciatyvoms: 2007 m. gruodžio mėn. ir 2008 m. Libija priklausė mažumai valstybių, balsavusių prieš sėkmingas JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, kuriose raginama paskelbti egzekucijų moratoriumą visame pasaulyje, |
| --- | --- |

B.

kadangi Libijos vyriausybė priešinosi su mirties bausmės panaikinimu susijusioms iniciatyvoms: 2007 m. gruodžio mėn. ir 2008 m. Libija priklausė mažumai valstybių, balsavusių prieš sėkmingas JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, kuriose raginama paskelbti egzekucijų moratoriumą visame pasaulyje,

| C. | kadangi Libija neseniai išrinkta į JT Žmogaus teisių tarybą, o tai reiškia didesnę atsakomybę žmogaus teisių srityje, |
| --- | --- |

C.

kadangi Libija neseniai išrinkta į JT Žmogaus teisių tarybą, o tai reiškia didesnę atsakomybę žmogaus teisių srityje,

| D. | kadangi, kaip informavo laikraštis „Cerene“, artimai siejamas su Libijos vadovo Muammaro al-Gaddafio sūnumi Saifu al-Islamu al-Gaddafiu, gegužės 30 d. Tripolyje ir Bengazyje mirties bausme nubausta 18 asmenų, įskaitant Čado, Egipto ir Nigerijos piliečius, kurie buvo nuteisti už tyčinę žmogžudystę; kadangi Libijos valdžios institucijos nepaskelbė šių asmenų tapatybės, |
| --- | --- |

D.

kadangi, kaip informavo laikraštis „Cerene“, artimai siejamas su Libijos vadovo Muammaro al-Gaddafio sūnumi Saifu al-Islamu al-Gaddafiu, gegužės 30 d. Tripolyje ir Bengazyje mirties bausme nubausta 18 asmenų, įskaitant Čado, Egipto ir Nigerijos piliečius, kurie buvo nuteisti už tyčinę žmogžudystę; kadangi Libijos valdžios institucijos nepaskelbė šių asmenų tapatybės,

| E. | kadangi baiminamasi, kad mirties nuosprendžiai skelbiami pasibaigus procesams, kurie neatitinka tarptautinių nešališko teismo standartų, |
| --- | --- |

E.

kadangi baiminamasi, kad mirties nuosprendžiai skelbiami pasibaigus procesams, kurie neatitinka tarptautinių nešališko teismo standartų,

| F. | kadangi, remiantis Tarptautiniu pilietinių ir politinių teisių paktu, kurį yra pasirašiusi Libija, ypač jo 6.2 straipsniu, mirties bausmės nepanaikinusios pakto šalys turi ją taikyti tik bausdamos už pačius rimčiausius nusikaltimus, |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis Tarptautiniu pilietinių ir politinių teisių paktu, kurį yra pasirašiusi Libija, ypač jo 6.2 straipsniu, mirties bausmės nepanaikinusios pakto šalys turi ją taikyti tik bausdamos už pačius rimčiausius nusikaltimus,

| G. | kadangi Libijos teismai toliau skelbia mirties nuosprendžius – dažniausiai už žmogžudystes ir su narkotikais susijusius nusikaltimus – nors mirties nuosprendis gali būti paskelbtas ir už daugybę kitų pažeidimų, įskaitant taikų naudojimąsi teise į žodžio ir susirinkimų laisvę, |
| --- | --- |

G.

kadangi Libijos teismai toliau skelbia mirties nuosprendžius – dažniausiai už žmogžudystes ir su narkotikais susijusius nusikaltimus – nors mirties nuosprendis gali būti paskelbtas ir už daugybę kitų pažeidimų, įskaitant taikų naudojimąsi teise į žodžio ir susirinkimų laisvę,

| H. | kadangi neturima oficialios statistikos apie tai, kiek asmenų kasmet Libijoje nuteisiama mirties bausme ir kokiam jų skaičiui ši bausmė įvykdoma; kadangi remiantis įvairiais šaltiniais žinoma, kad šiuo metu Libijoje mirties bausmės įvykdymo laukia daugiau negu 200 asmenų, įskaitant užsienio šalių piliečius, |
| --- | --- |

H.

kadangi neturima oficialios statistikos apie tai, kiek asmenų kasmet Libijoje nuteisiama mirties bausme ir kokiam jų skaičiui ši bausmė įvykdoma; kadangi remiantis įvairiais šaltiniais žinoma, kad šiuo metu Libijoje mirties bausmės įvykdymo laukia daugiau negu 200 asmenų, įskaitant užsienio šalių piliečius,

| I. | kadangi užsienio šalių piliečiams nedažnai suteikiama galimybė teisinio proceso metu kreiptis į savo šalies konsulinę atstovybę ir pasinaudoti vertėjo žodžiu ar raštu pagalba, |
| --- | --- |

I.

kadangi užsienio šalių piliečiams nedažnai suteikiama galimybė teisinio proceso metu kreiptis į savo šalies konsulinę atstovybę ir pasinaudoti vertėjo žodžiu ar raštu pagalba,

| J. | kadangi remiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 19 straipsnio 2 dalies nuostatomis draudžiamas bet koks pervežimas, ištrėmimas ar ekstradicija į valstybę, kurioje gresia rimtas pavojus, kad susijusiam asmeniui bus įvykdyta mirties bausmė, kad jis bus kankinamas, su juo bus nežmoniškai ar žeminamai elgiamasi arba jis bus baudžiamas, |
| --- | --- |

J.

kadangi remiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 19 straipsnio 2 dalies nuostatomis draudžiamas bet koks pervežimas, ištrėmimas ar ekstradicija į valstybę, kurioje gresia rimtas pavojus, kad susijusiam asmeniui bus įvykdyta mirties bausmė, kad jis bus kankinamas, su juo bus nežmoniškai ar žeminamai elgiamasi arba jis bus baudžiamas,

| K. | kadangi 2003 m. panaikinus tarptautines sankcijas Libijai Europos Sąjunga parengė laipsniško santykių su Libija užmezgimo politiką, o 2007 m. pabaigoje pradėjo derybas dėl pagrindų susitarimo, |
| --- | --- |

K.

kadangi 2003 m. panaikinus tarptautines sankcijas Libijai Europos Sąjunga parengė laipsniško santykių su Libija užmezgimo politiką, o 2007 m. pabaigoje pradėjo derybas dėl pagrindų susitarimo,

| L. | kadangi ES, siekdama pasirašyti pagrindų susitarimą, įskaitant dėl migracijos klausimų, palaikė neoficialų dialogą su Libija ir surengė keletą susijusių konsultacijų; kadangi iki šiol vykstančios derybos išsiskyrė mažiausiai septyniais abiejų šalių derybų raundais, kurių metu nepasiekta jokios apčiuopiamos pažangos, o Libija neprisiėmė jokių aiškių įsipareigojimų gerbti tarptautines žmogaus teisių konvencijas, |
| --- | --- |

L.

kadangi ES, siekdama pasirašyti pagrindų susitarimą, įskaitant dėl migracijos klausimų, palaikė neoficialų dialogą su Libija ir surengė keletą susijusių konsultacijų; kadangi iki šiol vykstančios derybos išsiskyrė mažiausiai septyniais abiejų šalių derybų raundais, kurių metu nepasiekta jokios apčiuopiamos pažangos, o Libija neprisiėmė jokių aiškių įsipareigojimų gerbti tarptautines žmogaus teisių konvencijas,

| M. | kadangi pagrindinė ES ir Libijos santykių kliūtis yra tai, kad vystant dialogą žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir demokratijos klausimais pasiekta nepakankama pažanga, t. y. neratifikuota Ženevos konvencija, be to, Libijos režimo šalininkai vykdo agresyvią išorės politiką, taip pat ir Europos valstybių atžvilgiu; kadangi Libijoje negalioja jokia nacionalinė prieglobsčio suteikimo sistema, kuri aprėptų pabėgėlių stebėseną ir registraciją, prieglobsčio prašytojo statuso jiems suteikimą, vizitus į sulaikymo vietas ir medicininę bei humanitarinę pagalbą, t. y. darbą, kurį atliko Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisija, |
| --- | --- |

M.

kadangi pagrindinė ES ir Libijos santykių kliūtis yra tai, kad vystant dialogą žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir demokratijos klausimais pasiekta nepakankama pažanga, t. y. neratifikuota Ženevos konvencija, be to, Libijos režimo šalininkai vykdo agresyvią išorės politiką, taip pat ir Europos valstybių atžvilgiu; kadangi Libijoje negalioja jokia nacionalinė prieglobsčio suteikimo sistema, kuri aprėptų pabėgėlių stebėseną ir registraciją, prieglobsčio prašytojo statuso jiems suteikimą, vizitus į sulaikymo vietas ir medicininę bei humanitarinę pagalbą, t. y. darbą, kurį atliko Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisija,

| N. | kadangi remiantis JT Žmogaus teisių komisijos duomenimis Libijoje užregistruota 9 000 pabėgėlių, daugiausia palestiniečių, irakiečių, sudaniečių ir somaliečių, o 3 700 asmenų, kurių daugumą sudaro pabėgėliai iš Eritrėjos, siekia gauti prieglobstį; kadangi pabėgėliai nuolat rizikuoja būti deportuotais į savo kilmės valstybę ir išvežtais neatsižvelgiant į Ženevos konvencijoje nustatytus kriterijus ir dėl to jiems gresia persekiojimo ir mirties pavojus; kadangi pranešta apie netinkamo elgesio, kankinimo ir žmogžudysčių atvejus pabėgėlių sulaikymo centruose, taip pat apie apleistose Libijos ir kitų Afrikos šalių pasienio teritorijose likimo valiai paliekamus pabėgėlius, |
| --- | --- |

N.

kadangi remiantis JT Žmogaus teisių komisijos duomenimis Libijoje užregistruota 9 000 pabėgėlių, daugiausia palestiniečių, irakiečių, sudaniečių ir somaliečių, o 3 700 asmenų, kurių daugumą sudaro pabėgėliai iš Eritrėjos, siekia gauti prieglobstį; kadangi pabėgėliai nuolat rizikuoja būti deportuotais į savo kilmės valstybę ir išvežtais neatsižvelgiant į Ženevos konvencijoje nustatytus kriterijus ir dėl to jiems gresia persekiojimo ir mirties pavojus; kadangi pranešta apie netinkamo elgesio, kankinimo ir žmogžudysčių atvejus pabėgėlių sulaikymo centruose, taip pat apie apleistose Libijos ir kitų Afrikos šalių pasienio teritorijose likimo valiai paliekamus pabėgėlius,

| O. | kadangi 2010 m. birželio 8 d. Libijos valdžios institucijos įsakė uždaryti nuo 1991 m. Tripolyje veikusį JT Žmogaus teisių komisijos biurą, kuriame dirbo 26 darbuotojai, paskelbusios, kad biuro atstovai įtariami vykdę neteisėtą veiklą, |
| --- | --- |

O.

kadangi 2010 m. birželio 8 d. Libijos valdžios institucijos įsakė uždaryti nuo 1991 m. Tripolyje veikusį JT Žmogaus teisių komisijos biurą, kuriame dirbo 26 darbuotojai, paskelbusios, kad biuro atstovai įtariami vykdę neteisėtą veiklą,

| P. | kadangi Libijai, kaip ir asociacijos susitarimus pasirašiusioms šalims, 2011–2013 m. laikotarpiui pagal nacionalinę tiesioginę programą skirta 60 mln. eurų, kad šalis galėtų toliau teikti sveikatos priežiūros pagalbą ir kovoti su neteisėta imigracija; |
| --- | --- |

P.

kadangi Libijai, kaip ir asociacijos susitarimus pasirašiusioms šalims, 2011–2013 m. laikotarpiui pagal nacionalinę tiesioginę programą skirta 60 mln. eurų, kad šalis galėtų toliau teikti sveikatos priežiūros pagalbą ir kovoti su neteisėta imigracija;

| 1. | pakartoja savo ilgalaikę poziciją: mirties bausmė neturi būti skirta nė vienu atveju ir jokiomis aplinkybėmis; primena, kad ES tvirtai įsipareigojusi dirbti ir siekti mirties bausmės panaikinimo visur, ir dar kartą pabrėžia, kad panaikinant mirties bausmę prisidedama prie žmogiškojo orumo stiprinimo ir pažangaus žmogaus teisių vystymo; |
| --- | --- |

1.

pakartoja savo ilgalaikę poziciją: mirties bausmė neturi būti skirta nė vienu atveju ir jokiomis aplinkybėmis; primena, kad ES tvirtai įsipareigojusi dirbti ir siekti mirties bausmės panaikinimo visur, ir dar kartą pabrėžia, kad panaikinant mirties bausmę prisidedama prie žmogiškojo orumo stiprinimo ir pažangaus žmogaus teisių vystymo;

| 2. | griežtai smerkia 2010 m. gegužės 30 d. įvykdytą 18 asmenų egzekuciją ir reiškia užuojautą mirusiųjų šeimoms bei su jomis solidarizuojasi; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia 2010 m. gegužės 30 d. įvykdytą 18 asmenų egzekuciją ir reiškia užuojautą mirusiųjų šeimoms bei su jomis solidarizuojasi;

| 3. | ragina Libiją paskelbti 18 asmenų, kuriems įvykdyta mirties bausmė, įskaitant užsienio šalių piliečius, vardus; |
| --- | --- |

3.

ragina Libiją paskelbti 18 asmenų, kuriems įvykdyta mirties bausmė, įskaitant užsienio šalių piliečius, vardus;

| 4. | ragina Libijos valdžios institucijas užtikrinti, kad su asmenimis, kurie sulaikyti dėl minėtųjų įvykių, būtų elgiamasi humaniškai ir kad jiems būtų užtikrinta teisė į nešališką teismą vadovaujantis tarptautinės teisės nuostatomis, įskaitant galimybę pasinaudoti jų pačių pasirinkto teisininko paslaugomis ir nekaltumo prezumpcijos principo paisymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Libijos valdžios institucijas užtikrinti, kad su asmenimis, kurie sulaikyti dėl minėtųjų įvykių, būtų elgiamasi humaniškai ir kad jiems būtų užtikrinta teisė į nešališką teismą vadovaujantis tarptautinės teisės nuostatomis, įskaitant galimybę pasinaudoti jų pačių pasirinkto teisininko paslaugomis ir nekaltumo prezumpcijos principo paisymą;

| 5. | ragina Libijos valdžios institucijas imtis veiksmų siekiant paskelbti egzekucijų moratoriumą; |
| --- | --- |

5.

ragina Libijos valdžios institucijas imtis veiksmų siekiant paskelbti egzekucijų moratoriumą;

| 6. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad uždarytas JT Žmogaus teisių komisijos biuras Libijoje; |
| --- | --- |

6.

reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad uždarytas JT Žmogaus teisių komisijos biuras Libijoje;

| 7. | ragina Libijos valdžios institucijas nedelsiant ratifikuoti Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių ir leisti JT Žmogaus teisių komisijai vykdyti veiklą Libijoje bei sudaryti tam tinkamas sąlygas, įskaitant nacionalinės prieglobsčio suteikimo sistemos sukūrimą; |
| --- | --- |

7.

ragina Libijos valdžios institucijas nedelsiant ratifikuoti Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių ir leisti JT Žmogaus teisių komisijai vykdyti veiklą Libijoje bei sudaryti tam tinkamas sąlygas, įskaitant nacionalinės prieglobsčio suteikimo sistemos sukūrimą;

| 8. | ragina valstybes nares, kurios, bendradarbiaudamos su agentūra FRONTEX (Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra), deportuoja migrantus į Libiją, nedelsiant nutraukti šią veiklą, jeigu esama rimto pavojaus, kad susijusiam asmeniui gali būti įvykdyta mirties bausmė, jis gali būti kankinamas, su juo gali būti nežmoniškai ar žeminamai elgiamasi arba jis gali būti baudžiamas; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares, kurios, bendradarbiaudamos su agentūra FRONTEX (Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra), deportuoja migrantus į Libiją, nedelsiant nutraukti šią veiklą, jeigu esama rimto pavojaus, kad susijusiam asmeniui gali būti įvykdyta mirties bausmė, jis gali būti kankinamas, su juo gali būti nežmoniškai ar žeminamai elgiamasi arba jis gali būti baudžiamas;

| 9. | ragina Komisiją ir Tarybą veikti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 265 straipsnio ir 218 straipsnio 10 dalies nuostatas, kuriomis remiantis EP turi būti nedelsiant išsamiai informuojamas apie visus derybų su Libija procedūros etapus; todėl pakartoja savo raginimą pateikti jam išsamią informaciją apie Komisijos derybų įgaliojimus; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ir Tarybą veikti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 265 straipsnio ir 218 straipsnio 10 dalies nuostatas, kuriomis remiantis EP turi būti nedelsiant išsamiai informuojamas apie visus derybų su Libija procedūros etapus; todėl pakartoja savo raginimą pateikti jam išsamią informaciją apie Komisijos derybų įgaliojimus;

| 10. | patvirtina, kad bet koks ES ir Libijos bendradarbiavimas ar susitarimas turi priklausyti nuo to, ar Libija ratifikuos ir įgyvendins Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių ir kitas svarbias žmogaus teisių konvencijas bei protokolus; |
| --- | --- |

10.

patvirtina, kad bet koks ES ir Libijos bendradarbiavimas ar susitarimas turi priklausyti nuo to, ar Libija ratifikuos ir įgyvendins Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių ir kitas svarbias žmogaus teisių konvencijas bei protokolus;

| 11. | palankiai vertina tai, kad Aukščiausiojo Teismo pirmininko Dr. Abdulrahamo Abu Tutos vadovaujamas komitetas vykdo baudžiamojo kodekso reformą, ir tikisi, kad minėtasis komitetas netrukus galės pateikti ataskaitą; ragina Libijos valdžios institucijas inicijuoti laisvą demokratinę nacionalinę diskusiją mirties bausmės klausimais siekiant perimti visame pasaulyje įsigalėjusią tendenciją atsisakyti mirties bausmės; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad Aukščiausiojo Teismo pirmininko Dr. Abdulrahamo Abu Tutos vadovaujamas komitetas vykdo baudžiamojo kodekso reformą, ir tikisi, kad minėtasis komitetas netrukus galės pateikti ataskaitą; ragina Libijos valdžios institucijas inicijuoti laisvą demokratinę nacionalinę diskusiją mirties bausmės klausimais siekiant perimti visame pasaulyje įsigalėjusią tendenciją atsisakyti mirties bausmės;

| 12. | teigiamai vertina tai, kad išlaisvintas Šveicarijos pilietis Max Goeldi; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina tai, kad išlaisvintas Šveicarijos pilietis Max Goeldi;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Jungtinių Tautų vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui, JT Generalinei Asamblėjai, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro tarnybai ir Libijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Jungtinių Tautų vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui, JT Generalinei Asamblėjai, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro tarnybai ir Libijos valdžios institucijoms.

---

2010 m. birželio 23 d., trečiadienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/152 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/152

---

2010 m. birželio 23 d., trečiadienisEuropos greitojo įspėjimo sistema kovojant su vaikų pornografija ir seksualiniu persekiojimu

P7_TA(2010)0247

2010 m. birželio 23 d. rašytinis pareiškimas dėl Europos greitojo įspėjimo sistemos sukūrimo kovojant su vaikų pornografija ir seksualiniu persekiojimu

2011/C 236 E/28

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (1),

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios politikos, skirtos kovai su elektroniniais nusikaltimais, linkme“ (COM(2007)0267),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi reikia išlaikyti aukštą internete siūlomą virtualios demokratijos lygį, nekeliant pavojaus moterims ir vaikams; |
| --- | --- |

A.

kadangi reikia išlaikyti aukštą internete siūlomą virtualios demokratijos lygį, nekeliant pavojaus moterims ir vaikams;

| B. | kadangi bet kokiu atveju piktnaudžiavimas technologijos teikiamomis galimybėmis gali paskatinti vaikų pornografijos ir seksualinio išnaudojimo veiksmus; |
| --- | --- |

B.

kadangi bet kokiu atveju piktnaudžiavimas technologijos teikiamomis galimybėmis gali paskatinti vaikų pornografijos ir seksualinio išnaudojimo veiksmus;

| C. | kadangi interneto tinkle ir vaikų tvirkintojams bei seksualiniams išnaudotojams suteikiama daug galimybių laisvai veikti, jiems sudarant tokias pat sąlygas kaip ir įstatymus gerbiantiems piliečiams, ir todėl net valstybės institucijos juos gali sunkiai identifikuoti; |
| --- | --- |

C.

kadangi interneto tinkle ir vaikų tvirkintojams bei seksualiniams išnaudotojams suteikiama daug galimybių laisvai veikti, jiems sudarant tokias pat sąlygas kaip ir įstatymus gerbiantiems piliečiams, ir todėl net valstybės institucijos juos gali sunkiai identifikuoti;

| 1. | ragina Tarybą ir Komisiją tęsti darbus, susijusius su minėtuoju komunikatu; |
| --- | --- |

1.

ragina Tarybą ir Komisiją tęsti darbus, susijusius su minėtuoju komunikatu;

| 2. | prašo Tarybos ir Komisijos įgyvendinti 2006m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo (2), taikant jos nuostatas paieškos sistemoms tam, kad greitai ir veiksmingai būtų užkirstas kelias vaikų pornografijai ir seksualiniam išnaudojimui internete; |
| --- | --- |

2.

prašo Tarybos ir Komisijos įgyvendinti 2006m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo (2), taikant jos nuostatas paieškos sistemoms tam, kad greitai ir veiksmingai būtų užkirstas kelias vaikų pornografijai ir seksualiniam išnaudojimui internete;

| 3. | kviečia valstybes nares suderinti tarp valstybės institucijų greitojo įspėjimo sistemą pagal jau taikomą maisto saugos sistemos modelį siekiant užkirsti kelią vaikų pornografijai ir seksualiniam išnaudojimui; |
| --- | --- |

3.

kviečia valstybes nares suderinti tarp valstybės institucijų greitojo įspėjimo sistemą pagal jau taikomą maisto saugos sistemos modelį siekiant užkirsti kelią vaikų pornografijai ir seksualiniam išnaudojimui;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su jį pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai ir Komisijai (3). |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su jį pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai ir Komisijai (3).

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0098.

(2)  OL L 105, 2006 4 13, p. 54.

(3)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2010 m. birželio 23 d. posėdžio protokolo priede 1 (P7_PV(2010)06-23(ANN1)).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2010 m. birželio 15 d., antradienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/153 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/153

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisDarbo tvarkos taisyklių suderinimas su Lisabonos sutartimi

P7_TA(2010)0204

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių suderinimo su Lisabonos sutartimi (2009/2062(REG))

2011/C 236 E/29

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 211 ir 212 straipsnius,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą, į kurį įtraukti Biudžeto komiteto 2009 m. kovo 31 d. nuomonėje pasiūlyti pakeitimai (A7-0043/2009),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 25 d. sprendimą dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimo su Lisabonos sutartimi (1),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | nurodo, kad šie pakeitimai įsigalios pirmą kitos mėnesinės sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

nurodo, kad šie pakeitimai įsigalios pirmą kitos mėnesinės sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

| DABARTINIS TEKSTAS | PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  7 straipsnio 2 dalis |
| 2.   Komitetas pateikia pasiūlymą dėl sprendimo, kuriuo
  tik
  rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti imunitetą ir privilegijas. | 2.   Komitetas pateikia pasiūlymą dėl
  pagrįsto
  sprendimo, kuriuo rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti imunitetą ir privilegijas. |
| Pakeitimas 121 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  8 straipsnis |
| Jeigu nenurodyta kitaip,
  Parlamento narių
  statuto įgyvendinimo taisykles tvirtina Biuras. | Parlamentas priima
  Parlamento narių
  statutą ir bet kokius jo pakeitimus, remdamasis atsakingo komiteto pasiūlymu. Mutatis mutandis taikoma 138 straipsnio 1 dalis. Biuras atsako už šių taisyklių taikymą ir, remdamasis metiniu biudžetu, priima sprendimą dėl finansinių paketų. |
| Pakeitimas 4 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  23 straipsnio 2 dalis ir 2a dalis (nauja) |
| 2.   Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl
  Parlamento narių ir
  vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų. | 2.   Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų.


  2a.
     
  Generaliniam sekretoriui arba frakcijai pasiūlius Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus su Parlamento nariais susijusiais klausimais. |
| Pakeitimas 5 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  23 straipsnio 11 a dalis (nauja) |
| | 11a.
     
  Biuras paskiria du Parlamento pirmininko pavaduotojus ryšiams su nacionaliniais parlamentais plėtoti.




  Jie reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą šioje srityje. |
| Pakeitimas 86 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  24 straipsnio 2 dalis |
| 2.   
  Nepriklausomi
  Parlamento
  nariai iš savo tarpo deleguoja vieną narį, kuris dalyvauja
  Pirmininkų sueigos posėdžiuose,
  bet neturi
  teisės balsuoti. | 2.   
  Parlamento pirmininkas kviečia vieną iš nepriklausomų
  Parlamento
  narių dalyvauti
  Pirmininkų sueigos posėdžiuose
  be
  teisės balsuoti. |
| Pakeitimas 117 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  37 a straipsnis (naujas) |
| | 37a straipsnis


  Teisėkūros įgaliojimų delegavimas



  1.
     
  Kai nagrinėjamas pasiūlymas dėl teisės akto, kuriuo Komisijai deleguojami įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, Parlamentas atkreipia ypatingą dėmesį į delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir trukmę, taip pat į delegavimo sąlygas.




  2.
     
  Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas bet kuriuo metu gali prašyti komiteto, atsakingo už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, pateikti savo nuomonę.




  3.
     
  Už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti klausimus, susijusius su teisėkūros įgaliojimų delegavimu. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą sritį atsakingą komitetą. |
| Pakeitimas 10 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  56 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| Grąžinimo atveju komitetas žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai. | Grąžinimo atveju atsakingas komitetas
  nusprendžia, kokią procedūrą taikyti, ir
  žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai. |
| Pakeitimas 113 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  74 a straipsnio 1 a dalis (nauja) |
| | 1a.
     
  Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 3 dalį konsultuojamasi su Europos Parlamentu dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl Sutarčių pakeitimų svarstymo, klausimo svarstymas perduodamas atsakingam komitetui. Šis komitetas parengia pranešimą, kuriame yra šios dalys:








  — | pasiūlymas dėl rezoliucijos, kuriame nurodoma, ar Parlamentas pritaria siūlomam sprendimui, ar jį atmeta, ir kuriame gali būti pateikiama pasiūlymų, su kuriais turėtų būti susipažįstama konvente arba valstybių narių vyriausybių atstovų konferencijoje; |

DABARTINIS TEKSTAS

PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

7 straipsnio 2 dalis

2.   Komitetas pateikia pasiūlymą dėl sprendimo, kuriuo
  tik
  rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti imunitetą ir privilegijas.

2.   Komitetas pateikia pasiūlymą dėl
  pagrįsto
  sprendimo, kuriuo rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti imunitetą ir privilegijas.

Pakeitimas 121

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

8 straipsnis

Jeigu nenurodyta kitaip,
  Parlamento narių
  statuto įgyvendinimo taisykles tvirtina Biuras.

Parlamentas priima
  Parlamento narių
  statutą ir bet kokius jo pakeitimus, remdamasis atsakingo komiteto pasiūlymu. Mutatis mutandis taikoma 138 straipsnio 1 dalis. Biuras atsako už šių taisyklių taikymą ir, remdamasis metiniu biudžetu, priima sprendimą dėl finansinių paketų.

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

23 straipsnio 2 dalis ir 2a dalis (nauja)

2.   Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl
  Parlamento narių ir
  vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų.

2.   Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų.

2a.
     
  Generaliniam sekretoriui arba frakcijai pasiūlius Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus su Parlamento nariais susijusiais klausimais.

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

23 straipsnio 11 a dalis (nauja)

11a.
     
  Biuras paskiria du Parlamento pirmininko pavaduotojus ryšiams su nacionaliniais parlamentais plėtoti.

Jie reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą šioje srityje.

Pakeitimas 86

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

24 straipsnio 2 dalis

2.   
  Nepriklausomi
  Parlamento
  nariai iš savo tarpo deleguoja vieną narį, kuris dalyvauja
  Pirmininkų sueigos posėdžiuose,
  bet neturi
  teisės balsuoti.

2.   
  Parlamento pirmininkas kviečia vieną iš nepriklausomų
  Parlamento
  narių dalyvauti
  Pirmininkų sueigos posėdžiuose
  be
  teisės balsuoti.

Pakeitimas 117

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

37 a straipsnis (naujas)

37a straipsnis

Teisėkūros įgaliojimų delegavimas

1.
     
  Kai nagrinėjamas pasiūlymas dėl teisės akto, kuriuo Komisijai deleguojami įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, Parlamentas atkreipia ypatingą dėmesį į delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir trukmę, taip pat į delegavimo sąlygas.

2.
     
  Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas bet kuriuo metu gali prašyti komiteto, atsakingo už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, pateikti savo nuomonę.

3.
     
  Už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti klausimus, susijusius su teisėkūros įgaliojimų delegavimu. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą sritį atsakingą komitetą.

Pakeitimas 10

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

56 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

Grąžinimo atveju komitetas žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai.

Grąžinimo atveju atsakingas komitetas
  nusprendžia, kokią procedūrą taikyti, ir
  žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai.

Pakeitimas 113

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

74 a straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 3 dalį konsultuojamasi su Europos Parlamentu dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl Sutarčių pakeitimų svarstymo, klausimo svarstymas perduodamas atsakingam komitetui. Šis komitetas parengia pranešimą, kuriame yra šios dalys:

—

pasiūlymas dėl rezoliucijos, kuriame nurodoma, ar Parlamentas pritaria siūlomam sprendimui, ar jį atmeta, ir kuriame gali būti pateikiama pasiūlymų, su kuriais turėtų būti susipažįstama konvente arba valstybių narių vyriausybių atstovų konferencijoje;

| — | prireikus, aiškinamoji dalis. |
| --- | --- |

—

prireikus, aiškinamoji dalis.

Pakeitimas 114

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

74 b straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 6 dalį konsultuojamasi su Parlamentu dėl pasiūlymo dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo iš dalies pakeisti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiąją dalį, mutatis mutandis taikoma Darbo tvarkos taisyklių 74a straipsnio 1a dalis. Tokiu atveju į pasiūlymą dėl rezoliucijos gali būti įrašyti pasiūlymai iš dalies pakeisti tik Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies nuostatas.

Pakeitimas 118

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

96 straipsnis

1.   Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį į Parlamentą kreipiamasi dėl konsultacijos, klausimas perduodamas atsakingam komitetui, kuris, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 97 straipsniu, gali teikti rekomendacijas.

1.   Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį į Parlamentą kreipiamasi dėl konsultacijos, klausimas perduodamas atsakingam komitetui, kuris, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 97 straipsniu, gali teikti rekomendacijas.

2.   Atitinkami komitetai siekia užtikrinti, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai,
  Taryba ir Komisija
  reguliariai ir laiku informuotų komitetus apie Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos raidą ir įgyvendinimą, apie numatomas išlaidas kiekvienu atveju kai priimamas šios srities sprendimas, turintis finansinių padarinių, bei apie kitus su šios politikos veiksmų įgyvendinimu susijusius finansinius aspektus. Išimties tvarka, atsižvelgiant į
  Tarybos, Komisijos ar
  Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės prašymą, komitetas gali nuspręsti rengti uždarą posėdį.

2.   Atitinkami komitetai siekia užtikrinti, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai reguliariai ir laiku informuotų komitetus apie Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos raidą ir įgyvendinimą, apie numatomas išlaidas kiekvienu atveju kai priimamas šios srities sprendimas, turintis finansinių padarinių, bei apie kitus su šios politikos veiksmų įgyvendinimu susijusius finansinius aspektus. Išimties tvarka, atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės prašymą, komitetas gali nuspręsti rengti uždarą posėdį.

3.   Du kartus per metus rengiamos diskusijos dėl pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės parengto dokumento, kuriame pristatomi pagrindiniai bendros užsienio ir saugumo politikos aspektai, esminiai pasirinkimai, įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat jų finansinės pasekmės Sąjungos biudžetui. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnyje išdėstytos procedūros.

3.   Du kartus per metus rengiamos diskusijos dėl pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės parengto dokumento, kuriame pristatomi pagrindiniai bendros užsienio ir saugumo politikos aspektai, esminiai pasirinkimai, įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat jų finansinės pasekmės Sąjungos biudžetui. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnyje išdėstytos procedūros.

(Žr. taip pat 121 straipsnio išaiškinimą.)

(Žr. taip pat 121 straipsnio išaiškinimą.)

4.   
  Taryba, Komisija ir (arba) vyriausiasis įgaliotinis kviečiami
  dalyvauti visose plenarinio posėdžio diskusijose užsienio, saugumo ir gynybos politikos klausimais.

4.   Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė kviečiama
  dalyvauti visose plenarinio posėdžio diskusijose užsienio, saugumo ir gynybos politikos klausimais.

Pakeitimas 116

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

IV antraštinės dalies 3 skyriaus pavadinimas

Pakeitimas 107

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

116 straipsnis

1.   Klausimų Komisijai ir Tarybai valanda rengiama per kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją tuo metu, kurį Parlamentas nustato remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu.
  Atskiras laikas gali būti numatytas klausimams Komisijos pirmininkui ir atskiriems jos nariams.

1.   Klausimų Komisijai ir Tarybai valanda rengiama per kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją tuo metu, kurį Parlamentas nustato remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu.

2.   Vienos Parlamento mėnesinės sesijos metu Parlamento narys gali pateikti ne daugiau kaip po vieną klausimą Tarybai ir Komisijai.

2.   Vienos Parlamento mėnesinės sesijos metu Parlamento narys gali pateikti ne daugiau kaip po vieną klausimą Tarybai ir Komisijai.

3.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui raštu ir jis nusprendžia, ar jie yra priimtini bei kokia tvarka bus pateikti. Klausimo teikėjui nedelsiant pranešama apie šį sprendimą.

3.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui raštu ir jis nusprendžia, ar jie yra priimtini bei kokia tvarka bus pateikti. Klausimo teikėjui nedelsiant pranešama apie šį sprendimą.

4.   Išsami tvarka reglamentuojama pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytas gaires.

4.   Išsami tvarka reglamentuojama pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytas gaires.

5.
     
  Pagal Pirmininkų sueigos išdėstytas gaires atskiri laiko tarpai, gali būti skirti pateikti klausimams Komisijos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir euro grupės pirmininkui.

(Išbraukiamas II priedo 15 punktas (Organizavimo būdas)).

Pakeitimas 108

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

117 straipsnio pavadinimas ir 1 dalis

Klausimai
  Tarybai ir Komisijai
  , į kuriuos atsakoma raštu

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytas gaires gali pateikti klausimų Tarybai
  ar
  Komisijai, į kuriuos atsakoma raštu. Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.

1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytas gaires gali pateikti klausimų
  Europos Vadovų Tarybos pirmininkui,
  Tarybai
  ,
  Komisijai
  arba Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai
  , į kuriuos atsakoma raštu. Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.

Pakeitimas 115

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

117 straipsnio 2 dalis

2.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui raštu, o jis
  juos perduoda atitinkamai institucijai
  . Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Klausimo teikėjui pranešama apie sprendimą.

2.   Klausimai pateikiami Pirmininkui raštu, ir jis
  perduoda juos atitinkamiems adresatams
  . Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Klausimo teikėjui pranešama apie sprendimą.

(Horizontalusis pakeitimas: Darbo tvarkos taisyklių 117 straipsnio 2 ir 4 dalyse ir III priedo 1 bei 3 punktuose žodžiai „atitinkamai institucijai“ pakeičiami žodžiais „atitinkamiems adresatams“.

Pakeitimas 110

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 straipsnio 1 a, 1 b, 1 c dalys (naujos)

1a.
     
  Dėl to, kaip organizuoti ir skatinti veiksmingą ir nuolatinį tarpparlamentinį bendradarbiavimą Sąjungoje pagal Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 9 straipsnį, deramasi vadovaujantis Pirmininkų sueigos suteiktais įgaliojimais ir pasitarus su Komitetų pirmininkų sueiga.

Visus susitarimus šiais klausimais Parlamentas tvirtina 127 straipsnyje numatyta tvarka.

1b.
     
  Komitetas gali komitetų lygmeniu tiesiogiai pradėti dialogą su nacionaliniais parlamentais, neviršydamas šiam tikslui skirtų biudžeto asignavimų. Ši veikla gali apimti bendradarbiavimą parengiamuoju teisėkūros procedūros etapu ir pasibaigus teisėkūros procedūrai.

1c.
     
  Bet koks nacionalinio parlamento Europos Parlamentui oficialiai perduodamas dokumentas, susijęs su Sąjungos lygmeniu vykdoma teisėkūros procedūra, siunčiamas komitetui, atsakingam už atitinkamame dokumente nagrinėjamą sritį.

Pakeitimas 112

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

131 straipsnis

1.   Parlamento pirmininko siūlymu Pirmininkų sueiga skiria savo delegacijos narius į COSAC ir gali jiems suteikti įgaliojimus. Delegacijai vadovauja
  vienas
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojų, atsakingų
  už ryšių su nacionaliniais parlamentais palaikymą.

1.   Parlamento pirmininko siūlymu Pirmininkų sueiga skiria savo delegacijos narius į COSAC ir gali jiems suteikti įgaliojimus. Delegacijai vadovauja
  Europos
  Parlamento pirmininko
  pavaduotojas, atsakingas
  už ryšių su nacionaliniais parlamentais palaikymą
  , ir komiteto, atsakingo už institucinius klausimus, pirmininkas
  .

2.   Kiti delegacijos nariai parenkami atsižvelgiant į COSAC posėdžio metu svarstomą temą bei į Parlamento bendrą politinę pusiausvyrą
  . Po kiekvieno posėdžio delegacija pateikia pranešimą.

2.   Kiti delegacijos nariai parenkami atsižvelgiant į COSAC posėdžio metu svarstomą sritį ir, kiek įmanoma, įtraukiami už atitinkamas sritis atsakingų komitetų atstovai
  . Po kiekvieno posėdžio delegacija pateikia pranešimą.

3.
     
  Tinkamai atsižvelgiama į Parlamento bendrą politinę pusiausvyrą.

Pakeitimas 66

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 1 dalis

1.   Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių rinkimų pagal 186 straipsnį, komitetas išsirenka pirmininką ir – atskirais balsavimais –
  vieną, du ar tris
  pirmininko pavaduotojus, kurie kartu sudaro komiteto biurą.

1.   Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių rinkimų pagal 186 straipsnį, komitetas išsirenka pirmininką ir – atskirais balsavimais – pirmininko pavaduotojus, kurie kartu sudaro komiteto biurą.
  Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą.

Pakeitimas 109

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

III priedo 1 punkto -1 įtrauka (nauja)

| — | aiškiai nurodo adresatą, kuriam jie turi būti perduodami įprastais instituciniais kanalais; |
| --- | --- |

—

aiškiai nurodo adresatą, kuriam jie turi būti perduodami įprastais instituciniais kanalais;

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0088.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/159 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/159

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisDelegacijos CARIFORUM ir ES parlamentiniame komitete sudarymas ir narių skaičius

P7_TA(2010)0211

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl delegacijos CARIFORUM ir ES parlamentiniame komitete sudarymo ir narių skaičiaus

2011/C 236 E/30

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 29 d. CARIFORUM ir ES parlamentinio komiteto steigiamąjį aktą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 198 straipsnį,

| 1. | nusprendžia sudaryti delegaciją CARIFORUM ir ES parlamentiniame komitete; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia sudaryti delegaciją CARIFORUM ir ES parlamentiniame komitete;

| 2. | nusprendžia, kad šioje delegacijoje bus 15 tikrųjų narių; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia, kad šioje delegacijoje bus 15 tikrųjų narių;

| 3. | nusprendžia, kad delegaciją sudarys devyni nariai iš Tarptautinės prekybos komiteto ir šeši nariai iš Vystymosi komiteto; |
| --- | --- |

3.

nusprendžia, kad delegaciją sudarys devyni nariai iš Tarptautinės prekybos komiteto ir šeši nariai iš Vystymosi komiteto;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/160 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/160

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisSpecialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto sudarymas ir narių skaičius

P7_TA(2010)0225

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko

2011/C 236 E/31

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 22 d., gegužės 12 ir 20 d. Pirmininkų sueigos priimtus sprendimus, kuriuose siūloma sukurti specialųjį politinių išbandymų ir biudžeto išteklių, skiriamų Sąjungai po 2013 m., komitetą,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 5 dalį, kurioje nurodoma, kad Finansinei programai priimti skirtos procedūros metu Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija imasi visų reikalingų priemonių, sudarančių sąlygas sėkmingai užbaigti šią priėmimo procedūrą,

atsižvelgdamas į poreikį surinkti ir koordinuoti įvairių susijusių komitetų nuomones ir suteikti įgaliojimus Biudžeto komitetui vesti derybas su Taryba siekiant priimti reglamentą, į kurį būtų įtraukta būsima daugiametė finansinė programa ir, galbūt, pagalbinių priemonių, kurios bus nustatytos tarpinstituciniame susitarime, apibrėžtys,

atsižvelgdamas į Parlamento specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto vykdomą veiklą ir į poreikį tęsti šio komiteto darbą, ypač turint mintyje poreikį remti tvarų ir kokybišką augimą ir ilgalaikes investicijas siekiant spręsti ilgalaikes krizės pasekmes,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 184 straipsnį,

| 1. | nusprendžia įsteigti specialųjį komitetą, kurio įgaliojimai būtų tokie:






  a) | atsižvelgus į teisėkūros ir biudžeto aspektus, nustatyti Parlamento politinius prioritetus, kurie būtų įtraukti į daugiametę finansinę programą po 2013 m.; |
| --- | --- | --- |

1.

nusprendžia įsteigti specialųjį komitetą, kurio įgaliojimai būtų tokie:

a)

atsižvelgus į teisėkūros ir biudžeto aspektus, nustatyti Parlamento politinius prioritetus, kurie būtų įtraukti į daugiametę finansinę programą po 2013 m.;

| b) | apskaičiuoti finansinius išteklius, kurių reikės Sąjungai nuo 2014 m. sausio 1 d. norint siekti savo tikslų ir vykdyti savo politiką; |
| --- | --- |

b)

apskaičiuoti finansinius išteklius, kurių reikės Sąjungai nuo 2014 m. sausio 1 d. norint siekti savo tikslų ir vykdyti savo politiką;

| c) | apibrėžti kitos daugiametės finansinės programos laikotarpį; |
| --- | --- |

c)

apibrėžti kitos daugiametės finansinės programos laikotarpį;

| d) | laikantis minėtųjų prioritetų ir tikslų, siūlyti būsimos daugiametės finansinės programos struktūrą nurodant pagrindines Sąjungos veiklos sritis; |
| --- | --- |

d)

laikantis minėtųjų prioritetų ir tikslų, siūlyti būsimos daugiametės finansinės programos struktūrą nurodant pagrindines Sąjungos veiklos sritis;

| e) | pateikti gaires, kuriose būtų nurodomas orientacinis išteklių paskirstymas pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir šiose kategorijose, laikantis prioritetų ir siūlomos struktūros; |
| --- | --- |

e)

pateikti gaires, kuriose būtų nurodomas orientacinis išteklių paskirstymas pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir šiose kategorijose, laikantis prioritetų ir siūlomos struktūros;

| f) | tiksliau apibrėžti ES biudžeto finansavimo sistemos reformos ir išlaidų persvarstymo ryšį siekiant suteikti Biudžeto komitetui tvirtą pagrindą derybose dėl naujos daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

f)

tiksliau apibrėžti ES biudžeto finansavimo sistemos reformos ir išlaidų persvarstymo ryšį siekiant suteikti Biudžeto komitetui tvirtą pagrindą derybose dėl naujos daugiametės finansinės programos;

| 2. | nusprendžia nuo 2010 m. liepos 1 d. 12 mėn. laikotarpiui įsteigti specialųjį komitetą, kuris pateiktų pranešimą Parlamentui prieš 2011 m. liepos mėn., kuomet Komisija planuoja pateikti savo pasiūlymą dėl kitos daugiametės finansinės programos skaičių; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia nuo 2010 m. liepos 1 d. 12 mėn. laikotarpiui įsteigti specialųjį komitetą, kuris pateiktų pranešimą Parlamentui prieš 2011 m. liepos mėn., kuomet Komisija planuoja pateikti savo pasiūlymą dėl kitos daugiametės finansinės programos skaičių;

| 3. | primena, kad specifiniai biudžeto ir teisėkūros pasiūlymai bus svarstomi atitinkamuose komitetuose laikantis Darbo tvarkos taisyklių VII priedo; |
| --- | --- |

3.

primena, kad specifiniai biudžeto ir teisėkūros pasiūlymai bus svarstomi atitinkamuose komitetuose laikantis Darbo tvarkos taisyklių VII priedo;

| 4. | nusprendžia, kad specialusis komitetas turės 50 narių. |
| --- | --- |

4.

nusprendžia, kad specialusis komitetas turės 50 narių.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2010 m. birželio 15 d., antradienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/161

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas: ES ir Valensijos regionas

P7_TA(2010)0197

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD))

2011/C 236 E/32

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0216 – C7–0115/2010),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0180/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi EGF aprėptis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF aprėptis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Ispanija prašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 2 425 darbuotojų atleidimu iš 181 įmonės, kurios vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame NACE 2 red. 23 skyriui (kitų nemetalo mineralinių produktų gamyba), Comunidad Valenciana NUTS II regione (3), |
| --- | --- |

D.

kadangi Ispanija prašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 2 425 darbuotojų atleidimu iš 181 įmonės, kurios vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame NACE 2 red. 23 skyriui (kitų nemetalo mineralinių produktų gamyba), Comunidad Valenciana NUTS II regione (3),

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau panaudoti EGF lėšas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau panaudoti EGF lėšas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu, turėtų būti užtikrinama EGF parama pavieniams darbo netekusiems darbuotojams, kad jie galėtų vėl integruotis į darbo rinką; pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės arba kolektyvinių susitarimų nuostatas atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu, turėtų būti užtikrinama EGF parama pavieniams darbo netekusiems darbuotojams, kad jie galėtų vėl integruotis į darbo rinką; pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės arba kolektyvinių susitarimų nuostatas atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; primena savo raginimą Komisijai metinėse EGF ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; primena savo raginimą Komisijai metinėse EGF ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | primena Komisijai, kad naudojant EGF lėšas nereikia nuolat pervesti mokėjimo asignavimų iš Europos socialinio fondo, nes EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai numatyti tam tikri tikslai ir terminai; |
| --- | --- |

5.

primena Komisijai, kad naudojant EGF lėšas nereikia nuolat pervesti mokėjimo asignavimų iš Europos socialinio fondo, nes EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai numatyti tam tikri tikslai ir terminai;

| 6. | primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniu susitarimu, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio persvarstymą; |
| --- | --- |

6.

primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniu susitarimu, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio persvarstymą;

| 7. | palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių jis buvo patvirtintas, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių jis buvo patvirtintas, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus;

| 8. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

8.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 9. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  EGF/2009/014 ES/Comunidad Valenciana.

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas papildomai paramai darbuotojams, atleistiems dėl globalizacijos vykstančių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, teikti ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas papildomai paramai darbuotojams, atleistiems dėl globalizacijos vykstančių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, teikti ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF aprėptis išplėsta ir nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio. |
| --- | --- |

(2)

EGF aprėptis išplėsta ir nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2009 m. rugsėjo 2 d. Ispanija pateikė paraišką dėl EGF lėšų panaudojimo darbuotojų atleidimo iš 181 įmonės, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 23 skyriuje (kitų nemetalo mineralinių produktų gamyba) viename Comunidad Valenciana NUTS II regione (ES52), atveju, o iki 2010 m. vasario 22 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 6 598 735 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. rugsėjo 2 d. Ispanija pateikė paraišką dėl EGF lėšų panaudojimo darbuotojų atleidimo iš 181 įmonės, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 23 skyriuje (kitų nemetalo mineralinių produktų gamyba) viename Comunidad Valenciana NUTS II regione (ES52), atveju, o iki 2010 m. vasario 22 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 6 598 735 EUR sumą.

| (5) | Taigi EGF lėšos turėtų būti panaudotos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti, |
| --- | --- |

(5)

Taigi EGF lėšos turėtų būti panaudotos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos panaudojamos siekiant skirti 6 598 735 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/164 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/164

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Airija: „Waterford Crystal“

P7_TA(2010)0198

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD))

2011/C 236 E/33

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0196 – C7–0116/2010),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0181/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi EGF aprėptis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF aprėptis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Airija prašė pagalbos atvejais, kurie susiję su darbuotojų atleidimu iš įmonės „Waterford Crystal“ ir trijų jos tiekimo įmonių („Thomas Fennell Engineering Ltd“, „RPS Engineering Services“ ir „Abbey Electric“), veikiančių kristalo gamybos sektoriuje (3), |
| --- | --- |

D.

kadangi Airija prašė pagalbos atvejais, kurie susiję su darbuotojų atleidimu iš įmonės „Waterford Crystal“ ir trijų jos tiekimo įmonių („Thomas Fennell Engineering Ltd“, „RPS Engineering Services“ ir „Abbey Electric“), veikiančių kristalo gamybos sektoriuje (3),

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau panaudoti EGF lėšas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau panaudoti EGF lėšas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinama EGF parama pavieniams darbo netekusiems darbuotojams, kad jie galėtų vėl integruotis į darbo rinką; pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės arba kolektyvinių susitarimų nuostatas atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinama EGF parama pavieniams darbo netekusiems darbuotojams, kad jie galėtų vėl integruotis į darbo rinką; pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės arba kolektyvinių susitarimų nuostatas atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą, primena savo raginimą Komisijai metinėse EGF ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą, primena savo raginimą Komisijai metinėse EGF ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | primena Komisijai, kad naudojant EGF lėšas nereikia nuolat pervesti mokėjimo asignavimų iš Europos socialinio fondo, nes EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai numatyti tam tikri tikslai ir terminai; |
| --- | --- |

5.

primena Komisijai, kad naudojant EGF lėšas nereikia nuolat pervesti mokėjimo asignavimų iš Europos socialinio fondo, nes EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai numatyti tam tikri tikslai ir terminai;

| 6. | primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniu susitarimu, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio persvarstymą; |
| --- | --- |

6.

primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniu susitarimu, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio persvarstymą;

| 7. | palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių jis buvo patvirtintas, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių jis buvo patvirtintas, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus;

| 8. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

8.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 9. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  EGF/2009/012 IE/Waterford Crystal.

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas papildomai paramai darbuotojams, atleistiems dėl globalizacijos vykstančių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, teikti ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas papildomai paramai darbuotojams, atleistiems dėl globalizacijos vykstančių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, teikti ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF aprėptis išplėsta ir nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio. |
| --- | --- |

(2)

EGF aprėptis išplėsta ir nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2009 m. rugpjūčio 7 d. Airija pateikė paraišką dėl EGF lėšų panaudojimo darbuotojų atleidimo iš įmonės „Waterford Crystal“ ir trijų jos tiekimo ar tolesnės gamybos grandies įmonių atveju, o iki 2009 m. lapkričio 3 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 2 570 853 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. rugpjūčio 7 d. Airija pateikė paraišką dėl EGF lėšų panaudojimo darbuotojų atleidimo iš įmonės „Waterford Crystal“ ir trijų jos tiekimo ar tolesnės gamybos grandies įmonių atveju, o iki 2009 m. lapkričio 3 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 2 570 853 EUR sumą.

| (5) | Taigi EGF lėšos turėtų būti panaudotos finansinei paramai pagal Airijos pateiktą paraišką suteikti. |
| --- | --- |

(5)

Taigi EGF lėšos turėtų būti panaudotos finansinei paramai pagal Airijos pateiktą paraišką suteikti.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos panaudojamos siekiant skirti 2 570 853 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/167 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/167

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Ispanija: Kastilija - La Manča

P7_TA(2010)0199

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD))

2011/C 236 E/34

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0205 – C7-0117/2010),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0179/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi EGF aprėptis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF aprėptis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Ispanija prašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 585 darbuotojų atleidimu iš 36 įmonių, kurios vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame NACE 2 red. 16 skyriui (medienos bei medienos ir kamštienos gaminių, išskyrus baldus, gamyba; gaminių iš šiaudų ir pynimo medžiagų gamyba), Kastilijos – La Mančos NUTS II regione (3), |
| --- | --- |

D.

kadangi Ispanija prašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 585 darbuotojų atleidimu iš 36 įmonių, kurios vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame NACE 2 red. 16 skyriui (medienos bei medienos ir kamštienos gaminių, išskyrus baldus, gamyba; gaminių iš šiaudų ir pynimo medžiagų gamyba), Kastilijos – La Mančos NUTS II regione (3),

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau panaudoti EGF lėšas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau panaudoti EGF lėšas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinama EGF parama pavieniams darbo netekusiems darbuotojams, kad jie galėtų vėl integruotis į darbo rinką; pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės arba kolektyvinių susitarimų nuostatas atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinama EGF parama pavieniams darbo netekusiems darbuotojams, kad jie galėtų vėl integruotis į darbo rinką; pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės arba kolektyvinių susitarimų nuostatas atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą, primena savo raginimą Komisijai metinėse EGF ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą, primena savo raginimą Komisijai metinėse EGF ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | primena Komisijai, kad naudojant EGF lėšas nereikia nuolat pervesti mokėjimo asignavimų iš Europos socialinio fondo, nes EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai numatyti tam tikri tikslai ir terminai; |
| --- | --- |

5.

primena Komisijai, kad naudojant EGF lėšas nereikia nuolat pervesti mokėjimo asignavimų iš Europos socialinio fondo, nes EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai numatyti tam tikri tikslai ir terminai;

| 6. | primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniu susitarimu, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio persvarstymą; |
| --- | --- |

6.

primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniu susitarimu, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio persvarstymą;

| 7. | palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių jis buvo patvirtintas, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių jis buvo patvirtintas, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus;

| 8. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

8.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 9. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  EGF/2009/020 ES/Kastilija – La Manča.

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas papildomai paramai darbuotojams, atleistiems dėl globalizacijos vykstančių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, teikti ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas papildomai paramai darbuotojams, atleistiems dėl globalizacijos vykstančių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, teikti ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF aprėptis buvo išplėsta ir nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio. |
| --- | --- |

(2)

EGF aprėptis buvo išplėsta ir nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2009 m. spalio 9 d. Ispanija pateikė paraišką dėl EGF panaudojimo 36 įmonėse, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 16 skyriaus (medienos bei medienos ir kamštienos gaminių, išskyrus baldus, gamyba; gaminių iš šiaudų ir pynimo medžiagų gamyba) sektoriuje NUTS II Kastilijos – La Mančos regione (ES42), iš darbo atleistiems darbuotojams, o iki 2010 m. vasario 22 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 1 950 000 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. spalio 9 d. Ispanija pateikė paraišką dėl EGF panaudojimo 36 įmonėse, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 16 skyriaus (medienos bei medienos ir kamštienos gaminių, išskyrus baldus, gamyba; gaminių iš šiaudų ir pynimo medžiagų gamyba) sektoriuje NUTS II Kastilijos – La Mančos regione (ES42), iš darbo atleistiems darbuotojams, o iki 2010 m. vasario 22 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 1 950 000 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti, |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos panaudojamos siekiant skirti 1 950 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/170

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Techninė pagalba Komisijos iniciatyva

P7_TA(2010)0200

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD))

2011/C 236 E/35

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0182 – C7–0099/2010),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0178/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekiant padėti darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su prekyba susijusių priežasčių ir nukentėjusiems nuo finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekiant padėti darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su prekyba susijusių priežasčių ir nukentėjusiems nuo finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| B. | kadangi Komisija privalo naudoti EGF lėšas vadovaudamasi bendromis Finansiniame reglamente (3) nustatytomis taisyklėmis ir įgyvendinimo taisyklėmis, taikomomis šiai biudžeto vykdymo formai, |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija privalo naudoti EGF lėšas vadovaudamasi bendromis Finansiniame reglamente (3) nustatytomis taisyklėmis ir įgyvendinimo taisyklėmis, taikomomis šiai biudžeto vykdymo formai,

| C. | kadangi kiekvienais metais techninei pagalbai Komisijos iniciatyva gali būti skiriama 0,35 % metinės EGF sumos siekiant finansuoti stebėsenos, informavimo, administracinės ir techninės paramos, audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną EGF reglamentui įgyvendinti, kaip nurodoma to reglamento 8 straipsnio 1 dalyje, įskaitant informacijos ir konsultacijų dėl EGF naudojimo, stebėsenos ir vertinimo valstybėms narėms teikimą ir informacijos dėl EGF naudojimo teikimą Europos ir nacionaliniams socialiniams partneriams (EGF reglamento 8 straipsnio 4 dalis), |
| --- | --- |

C.

kadangi kiekvienais metais techninei pagalbai Komisijos iniciatyva gali būti skiriama 0,35 % metinės EGF sumos siekiant finansuoti stebėsenos, informavimo, administracinės ir techninės paramos, audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną EGF reglamentui įgyvendinti, kaip nurodoma to reglamento 8 straipsnio 1 dalyje, įskaitant informacijos ir konsultacijų dėl EGF naudojimo, stebėsenos ir vertinimo valstybėms narėms teikimą ir informacijos dėl EGF naudojimo teikimą Europos ir nacionaliniams socialiniams partneriams (EGF reglamento 8 straipsnio 4 dalis),

| D. | kadangi vadovaujantis EGF reglamento 9 straipsnio 2 dalimi Komisija turi visomis kalbomis parengti interneto svetainę, kurioje būtų teikiama informacija apie paraiškas ir ypač pabrėžiamas biudžeto valdymo institucijos vaidmuo, |
| --- | --- |

D.

kadangi vadovaujantis EGF reglamento 9 straipsnio 2 dalimi Komisija turi visomis kalbomis parengti interneto svetainę, kurioje būtų teikiama informacija apie paraiškas ir ypač pabrėžiamas biudžeto valdymo institucijos vaidmuo,

| E. | kadangi remiantis šiais straipsniais Komisija paprašė panaudoti EGF lėšas siekiant finansuoti jos administracinius poreikius, susijusius su parengiamuoju darbu rengiantis laikotarpio vidurio vertinimui EGF veiklos, apimančios tyrimus dėl finansinio įgyvendinimo, atleistų darbuotojų reintegravimą į darbo rinką, valstybių narių tarnybų, atsakingų už EGF, tinklų plėtrą, keitimąsi gerąja patirtimi, taip pat ir rengiant ir atnaujinant interneto svetainę, paraiškas ir dokumentus visomis kalbomis, ir garso ir vaizdo veiklą, kuri atitinka Parlamento norą didinti piliečių informuotumą apie ES veiksmus, |
| --- | --- |

E.

kadangi remiantis šiais straipsniais Komisija paprašė panaudoti EGF lėšas siekiant finansuoti jos administracinius poreikius, susijusius su parengiamuoju darbu rengiantis laikotarpio vidurio vertinimui EGF veiklos, apimančios tyrimus dėl finansinio įgyvendinimo, atleistų darbuotojų reintegravimą į darbo rinką, valstybių narių tarnybų, atsakingų už EGF, tinklų plėtrą, keitimąsi gerąja patirtimi, taip pat ir rengiant ir atnaujinant interneto svetainę, paraiškas ir dokumentus visomis kalbomis, ir garso ir vaizdo veiklą, kuri atitinka Parlamento norą didinti piliečių informuotumą apie ES veiksmus,

| F. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

F.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau panaudoti EGF lėšas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau panaudoti EGF lėšas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandų ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandų ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą;

| 3. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

3.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) sukurtas teikti papildomą paramą atleistiems darbuotojams, kurie patiria žalą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) sukurtas teikti papildomą paramą atleistiems darbuotojams, kurie patiria žalą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio. |
| --- | --- |

(2)

EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | Reglamente (EB) Nr. 1927/2006 nustatyta, kad kiekvienais metais techninei pagalbai Komisijos iniciatyva gali būti skiriama 0,35 % metinės didžiausios sumos. Todėl Komisija siūlo skirti 1 110 000 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

Reglamente (EB) Nr. 1927/2006 nustatyta, kad kiekvienais metais techninei pagalbai Komisijos iniciatyva gali būti skiriama 0,35 % metinės didžiausios sumos. Todėl Komisija siūlo skirti 1 110 000 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti techninę pagalbą Komisijos iniciatyva, |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti techninę pagalbą Komisijos iniciatyva,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos (EGF) panaudojamos siekiant skirti 1 110 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/173

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisES finansinė parama Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) ***I

P7_TA(2010)0202

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) (COM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD))

2011/C 236 E/36

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0012),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 175 straipsnį ir 352 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą Europos Parlamentui (C7-0024/2010),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į Pirmininkui pateiktas pagrįstas nacionalinių parlamentų nuomones dėl to, ar akto projekte laikomasi subsidiarumo principo,

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0190/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0004

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1232/2010.)

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/174 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/174

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisKonkurencingas krovinių vežimas Europos geležinkelių tinklu ***II

P7_TA(2010)0203

2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkelių tinklu (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD))

2011/C 236 E/37

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją per pirmąjį svarstymą (11069/5/2009– C7-0043/2010),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0852),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0509/2008),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (1),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0162/2010),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, 2009 4 23, P6_TA(2009)0285.

(2)  OL C 317, 2009 12 23, p. 94.

(3)  OL C 79, 2010 3 27, p. 45.

---

2010 m. birželio 15 d., antradienisP7_TC2-COD(2008)0247

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2010 m. birželio 15 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 913/2010.)

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/175 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/175

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisJungtinė Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS 169) ***I

P7_TA(2010)0212

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS-169) (COM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD))

2011/C 236 E/38

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0610),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 169 straipsnį ir 172 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C7–0263/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį bei 185 straipsnį ir 188 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0164/2010),

| 1. | priima žemiau išdėstytą poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

1.

priima žemiau išdėstytą poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2009)0169

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2010/ES dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 862/2010/ES)

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/176

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisEuropos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūros ***I

P7_TA(2010)0213

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo (COM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD))

2011/C 236 E/39

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0139),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 156 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0103/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 172 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 15 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0160/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 317, 2009 12 23, p. 103.

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2009)0047

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 912/2010.)

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/177 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/177

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisEuropos Žemės stebėsenos programa (GMES) (2011–2013 m.) ***I

P7_TA(2010)0214

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinių praktinių veiksmų 2011–2013 m. (COM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD))

2011/C 236 E/40

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0223),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0037/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 189 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 5 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A7–0161/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2009)0070

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m.

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 911/2010.)

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/178 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/178

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisTarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto sudarymas ***

P7_TA(2010)0215

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE))

2011/C 236 E/41

(Pritarimas. Pakartotinis pasiūlymo pateikimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Tarptautinės atsinaujinančios energijos agentūros (IRENA) statuto sudarymo Europos Sąjungos vardu projektą (08612/2010),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0326),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 20 d. poziciją (1),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665 ir COM(2010)0147),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies 2 pastraipos a punktą, pagal kurį Taryba prašė Parlamento pritarimo (C7–0109/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 3 dalį, 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A7–0176/2010),

| 1. | pritaria statuto sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria statuto sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0030.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/179

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisLeidimas taikyti tvirtesnį bendradarbiavimą teisės, taikytinos santuokos nutraukimui ir gyvenimo skyrium (separacijos) nustatymui, srityje ***

P7_TA(2010)0216

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, projekto (09898/2/2010 – C7-0145/2010 – 2010/0066(NLE))

2011/C 236 E/42

(Pritarimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, projektą (09898/2/2010),

atsižvelgdamas į Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 329 straipsnio 1 dalį pateiktą prašymą duoti pritarimą (C7–0145/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 74 g straipsnį ir 81 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A7–0194/2010),

| A. | kadangi 2006 m. liepos 17 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir nustatančio taikytinos teisės taisykles bylose, susijusiose su santuoka („Roma III“) (COM(2006)0399), |
| --- | --- |

A.

kadangi 2006 m. liepos 17 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir nustatančio taikytinos teisės taisykles bylose, susijusiose su santuoka („Roma III“) (COM(2006)0399),

| B. | kadangi minėtasis pasiūlymas buvo grindžiamas EB sutarties 61 straipsnio c punktu ir 67 straipsnio 1 dalimi, pagal kuriuos Tarybos sprendimas turėjo būti priimtas vienbalsiai, |
| --- | --- |

B.

kadangi minėtasis pasiūlymas buvo grindžiamas EB sutarties 61 straipsnio c punktu ir 67 straipsnio 1 dalimi, pagal kuriuos Tarybos sprendimas turėjo būti priimtas vienbalsiai,

| C. | kadangi 2008 m. spalio 21 d. Parlamentas, laikydamasis konsultavimosi procedūros, pritarė Komisijos pasiūlymui su pakeitimais (1), |
| --- | --- |

C.

kadangi 2008 m. spalio 21 d. Parlamentas, laikydamasis konsultavimosi procedūros, pritarė Komisijos pasiūlymui su pakeitimais (1),

| D. | kadangi jau 2008 m. viduryje paaiškėjo, kad kai kurios valstybės narės susidūrė su konkrečiomis problemomis, dėl kurių joms buvo neįmanoma priimti pasiūlytą reglamentą; kadangi ypač viena valstybė narė negalėjo pritarti tam, kad jos teismai turėtų taikyti santuokos nutraukimą reglamentuojančią užsienio teisę, kurią ji laikė labiau suvaržančia nei santuokos nutraukimą reglamentuojanti nacionalinė teisė, ir pageidavo toliau taikyti savo materialinę teisę visose jos teismuose nagrinėjamose santuokos nutraukimo bylose; kadangi didžioji dalis kitų valstybių narių laikėsi nuomonės, kad taisyklės dėl taikytinos teisės sudarė esminę siūlomo reglamento dalį ir kad laikantis minėtųjų taisyklių kai kuriais atvejais teismai turėtų taikyti užsienio teisę, |
| --- | --- |

D.

kadangi jau 2008 m. viduryje paaiškėjo, kad kai kurios valstybės narės susidūrė su konkrečiomis problemomis, dėl kurių joms buvo neįmanoma priimti pasiūlytą reglamentą; kadangi ypač viena valstybė narė negalėjo pritarti tam, kad jos teismai turėtų taikyti santuokos nutraukimą reglamentuojančią užsienio teisę, kurią ji laikė labiau suvaržančia nei santuokos nutraukimą reglamentuojanti nacionalinė teisė, ir pageidavo toliau taikyti savo materialinę teisę visose jos teismuose nagrinėjamose santuokos nutraukimo bylose; kadangi didžioji dalis kitų valstybių narių laikėsi nuomonės, kad taisyklės dėl taikytinos teisės sudarė esminę siūlomo reglamento dalį ir kad laikantis minėtųjų taisyklių kai kuriais atvejais teismai turėtų taikyti užsienio teisę,

| E. | kadangi 2008 m. birželio 5–6 d. posėdyje Taryba padarė išvadą, kad „dėl pasiūlyto reglamento priėmimo nėra vieningos nuomonės ir kad dėl neįveikiamų sunkumų nei tuo metu, nei artimoje ateityje visiška vienybė neįmanoma“ ir kad „pasiūlyto reglamento tikslai negali būti pasiekti taikant atitinkamas Sutarčių nuostatas per pagrįstą laiką“, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2008 m. birželio 5–6 d. posėdyje Taryba padarė išvadą, kad „dėl pasiūlyto reglamento priėmimo nėra vieningos nuomonės ir kad dėl neįveikiamų sunkumų nei tuo metu, nei artimoje ateityje visiška vienybė neįmanoma“ ir kad „pasiūlyto reglamento tikslai negali būti pasiekti taikant atitinkamas Sutarčių nuostatas per pagrįstą laiką“,

| F. | kadangi laikantis Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnio, siekdamos tarpusavyje nustatyti tvirtesnį bendradarbiavimą srityse, kurios nepriklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, mažiausiai devynios valstybės narės gali pasinaudoti Sąjungos institucijomis ir įgyvendinti savo kompetenciją taikydamos atitinkamas Sutarčių nuostatas tokiu mastu ir tokia tvarka, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniuose, |
| --- | --- |

F.

kadangi laikantis Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnio, siekdamos tarpusavyje nustatyti tvirtesnį bendradarbiavimą srityse, kurios nepriklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, mažiausiai devynios valstybės narės gali pasinaudoti Sąjungos institucijomis ir įgyvendinti savo kompetenciją taikydamos atitinkamas Sutarčių nuostatas tokiu mastu ir tokia tvarka, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniuose,

| G. | kadangi šiandien keturiolika valstybių narių (2) yra pareiškusios ketinimą tarpusavyje pradėti tvirtesnį bendradarbiavimą santuokos nutraukimui taikytinos teisės srityje, |
| --- | --- |

G.

kadangi šiandien keturiolika valstybių narių (2) yra pareiškusios ketinimą tarpusavyje pradėti tvirtesnį bendradarbiavimą santuokos nutraukimui taikytinos teisės srityje,

| H. | kadangi Parlamentas patikrino atitiktį Europos Sąjungos sutarties 20 straipsniui ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniams, |
| --- | --- |

H.

kadangi Parlamentas patikrino atitiktį Europos Sąjungos sutarties 20 straipsniui ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniams,

| I. | kadangi ypač dėl šio tvirtesnio bendradarbiavimo gali būti intensyviau siekiama Sąjungos tikslų, apsaugomi jos interesai ir stiprinamas jos integracijos procesas pagal Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį, atsižvelgiant į išsamias Komisijos konsultacijas su suinteresuotomis šalimis siekiant parengti poveikio vertinimą, susijusį su Žaliąja knyga (COM(2005)0082), didelį tarptautinių santuokų skaičių ir maždaug 140 000 tarptautinių santuokų nutraukimo atvejų Sąjungoje 2007 m., turint mintyje, kad minėtaisiais metais dviejuose iš šių šalių, kurios rengiasi tvirčiau bendradarbiauti, būtent Vokietijoje ir Prancūzijoje, buvo užfiksuotas didžiausias naujų tarptautinės santuokos nutraukimo atvejų skaičius, |
| --- | --- |

I.

kadangi ypač dėl šio tvirtesnio bendradarbiavimo gali būti intensyviau siekiama Sąjungos tikslų, apsaugomi jos interesai ir stiprinamas jos integracijos procesas pagal Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį, atsižvelgiant į išsamias Komisijos konsultacijas su suinteresuotomis šalimis siekiant parengti poveikio vertinimą, susijusį su Žaliąja knyga (COM(2005)0082), didelį tarptautinių santuokų skaičių ir maždaug 140 000 tarptautinių santuokų nutraukimo atvejų Sąjungoje 2007 m., turint mintyje, kad minėtaisiais metais dviejuose iš šių šalių, kurios rengiasi tvirčiau bendradarbiauti, būtent Vokietijoje ir Prancūzijoje, buvo užfiksuotas didžiausias naujų tarptautinės santuokos nutraukimo atvejų skaičius,

| J. | kadangi suderinus įstatymų kolizijos taisykles palengvinamas teismų sprendimų tarpusavio pripažinimas laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, nes bus sustiprintas tarpusavio pasitikėjimas; kadangi šiuo metu valstybėse narėse, dalyvaujančiose teisminiame bendradarbiavime civilinėse bylose, galioja 26 skirtingi santuokos nutraukimui taikomų įstatymų kolizijos taisyklių rinkiniai, o pradėjus tvirtesnį bendradarbiavimą šioje srityje šis skaičius sumažėtų iki 13, taigi būtų geriau suderintos tarptautinės privatinės teisės taisyklės ir stiprinamas integracijos procesas, |
| --- | --- |

J.

kadangi suderinus įstatymų kolizijos taisykles palengvinamas teismų sprendimų tarpusavio pripažinimas laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, nes bus sustiprintas tarpusavio pasitikėjimas; kadangi šiuo metu valstybėse narėse, dalyvaujančiose teisminiame bendradarbiavime civilinėse bylose, galioja 26 skirtingi santuokos nutraukimui taikomų įstatymų kolizijos taisyklių rinkiniai, o pradėjus tvirtesnį bendradarbiavimą šioje srityje šis skaičius sumažėtų iki 13, taigi būtų geriau suderintos tarptautinės privatinės teisės taisyklės ir stiprinamas integracijos procesas,

| K. | kadangi, atsižvelgus į ankstesnius įvykius siekiant įgyvendinti šią iniciatyvą, aiškiai matoma, kad siūlomas sprendimas pateikiamas kaip paskutinė išeitis ir kad bendradarbiavimo tikslų negalima pasiekti per pagrįstą laikotarpį; kadangi bent devynios valstybės narės ketina tvirčiau bendradarbiauti; kadangi įvykdomi Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnio reikalavimai, |
| --- | --- |

K.

kadangi, atsižvelgus į ankstesnius įvykius siekiant įgyvendinti šią iniciatyvą, aiškiai matoma, kad siūlomas sprendimas pateikiamas kaip paskutinė išeitis ir kad bendradarbiavimo tikslų negalima pasiekti per pagrįstą laikotarpį; kadangi bent devynios valstybės narės ketina tvirčiau bendradarbiauti; kadangi įvykdomi Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnio reikalavimai,

| L. | kadangi taip pat įvykdomi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsnių reikalavimai, |
| --- | --- |

L.

kadangi taip pat įvykdomi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsnių reikalavimai,

| M. | kadangi pradedant tvirtesnį bendradarbiavimą būtent šioje srityje laikomasi sutarčių ir Sąjungos teisės, nes nedaromas poveikis acquis, kadangi vienintelės Sąjungos taisyklės taikomos šioje srityje yra susijusios su jurisdikcija ir teismų sprendimų pripažinimu ir vykdymu, o ne su taikytina teise; kadangi pradedant tvirtesnį bendradarbiavimą nebus diskriminuojama dėl pilietybės ir nebus prieštaraujama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 18 straipsnio nuostatoms, nes pasiūlytos įstatymų kolizijos taisyklės bus taikomos visoms šalims nepaisant jų pilietybės arba gyvenamosios vietos, kai ieškinys nagrinėjamas dalyvaujančių valstybių narių teismuose, |
| --- | --- |

M.

kadangi pradedant tvirtesnį bendradarbiavimą būtent šioje srityje laikomasi sutarčių ir Sąjungos teisės, nes nedaromas poveikis acquis, kadangi vienintelės Sąjungos taisyklės taikomos šioje srityje yra susijusios su jurisdikcija ir teismų sprendimų pripažinimu ir vykdymu, o ne su taikytina teise; kadangi pradedant tvirtesnį bendradarbiavimą nebus diskriminuojama dėl pilietybės ir nebus prieštaraujama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 18 straipsnio nuostatoms, nes pasiūlytos įstatymų kolizijos taisyklės bus taikomos visoms šalims nepaisant jų pilietybės arba gyvenamosios vietos, kai ieškinys nagrinėjamas dalyvaujančių valstybių narių teismuose,

| N. | kadangi dėl tvirtesnio bendradarbiavimo nebus daromas neigiamas poveikis vidaus rinkai arba socialinei ir teritorinei sanglaudai ir nebus sudaroma kliūčių valstybių narių prekybai arba diskriminuojama prekiaujant, taip pat nebus iškraipoma konkurencija; kadangi pradėjus tvirtesnį bendradarbiavimą bus sudarytos palankesnės sąlygos tinkamam vidaus rinkos veikimui ir panaikintos galimos kliūtys laisvam asmenų judėjimui, taip pat suteikta daugiau paprastumo asmenims ir specialistams dalyvaujančiose valstybėse narėse, nesudarant sąlygų piliečių diskriminacijai, |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl tvirtesnio bendradarbiavimo nebus daromas neigiamas poveikis vidaus rinkai arba socialinei ir teritorinei sanglaudai ir nebus sudaroma kliūčių valstybių narių prekybai arba diskriminuojama prekiaujant, taip pat nebus iškraipoma konkurencija; kadangi pradėjus tvirtesnį bendradarbiavimą bus sudarytos palankesnės sąlygos tinkamam vidaus rinkos veikimui ir panaikintos galimos kliūtys laisvam asmenų judėjimui, taip pat suteikta daugiau paprastumo asmenims ir specialistams dalyvaujančiose valstybėse narėse, nesudarant sąlygų piliečių diskriminacijai,

| O. | kadangi pradėjus tvirtesnį bendradarbiavimą bus gerbiamos nedalyvaujančių valstybių narių teisės, kompetencija ir įsipareigojimai, nes jos toliau taikys savo tarptautinės privatinės teisės taisykles šioje srityje; kadangi nesudaryta dalyvaujančių ir nedalyvaujančių valstybių narių tarptautinių susitarimų, kurie būtų pažeisti pradėjus tvirtesnį bendradarbiavimą; ir kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas neprieštarauja Hagos konvencijoms dėl tėvų pareigų ir išlaikymo prievolių, |
| --- | --- |

O.

kadangi pradėjus tvirtesnį bendradarbiavimą bus gerbiamos nedalyvaujančių valstybių narių teisės, kompetencija ir įsipareigojimai, nes jos toliau taikys savo tarptautinės privatinės teisės taisykles šioje srityje; kadangi nesudaryta dalyvaujančių ir nedalyvaujančių valstybių narių tarptautinių susitarimų, kurie būtų pažeisti pradėjus tvirtesnį bendradarbiavimą; ir kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas neprieštarauja Hagos konvencijoms dėl tėvų pareigų ir išlaikymo prievolių,

| P. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 328 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad tvirtesnis bendradarbiavimas atviras visoms dalyvauti norinčioms valstybėms narėms bet kuriuo metu, |
| --- | --- |

P.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 328 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad tvirtesnis bendradarbiavimas atviras visoms dalyvauti norinčioms valstybėms narėms bet kuriuo metu,

| Q. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 333 straipsnio 2 dalyje Tarybai (arba, tiksliau, toms Tarybos narėms, kurios atstovauja tvirčiau bendradarbiaujančioms valstybėms narėms) suteikiama galimybė priimti sprendimą, kuriame numatoma, kad ji veiks pagal įprastą teisėkūros procedūrą, o ne pagal specialią teisėkūros procedūrą, kuri nurodoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalyje ir pagal kurią su Parlamentu tik konsultuojamasi, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 333 straipsnio 2 dalyje Tarybai (arba, tiksliau, toms Tarybos narėms, kurios atstovauja tvirčiau bendradarbiaujančioms valstybėms narėms) suteikiama galimybė priimti sprendimą, kuriame numatoma, kad ji veiks pagal įprastą teisėkūros procedūrą, o ne pagal specialią teisėkūros procedūrą, kuri nurodoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalyje ir pagal kurią su Parlamentu tik konsultuojamasi,

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui;

| 2. | ragina Tarybą priimti sprendimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 333 straipsnio 2 dalį, kuriame būtų numatoma, kad pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, atveju Taryba veiks pagal įprastą teisėkūros procedūrą; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą priimti sprendimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 333 straipsnio 2 dalį, kuriame būtų numatoma, kad pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, atveju Taryba veiks pagal įprastą teisėkūros procedūrą;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 15E, 2010 1 21, p. 128.

(2)  Belgija, Bulgarija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Latvija, Liuksemburgas, Vengrija, Malta, Austrija, Portugalija, Rumunija ir Slovėnija.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/181 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/181

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisEuro įvedimas Estijoje 2011 m. sausio 1 d. *

P7_TA(2010)0217

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d. (COM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE))

2011/C 236 E/43

(Konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0239),

atsižvelgdamas į 2010 m. Komisijos parengtą konvergencijos ataskaitą dėl Estijos (COM(2010)0238) ir į 2010 m. gegužės mėn. Europos centrinio banko (ECB) parengtą konvergencijos ataskaitą,

atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros (1),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Europos centrinio banko 2008 m. metinės ataskaitos (2),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pranešimo dėl 2009 m. metinio pranešimo dėl euro zonos ir viešųjų finansų (3),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl EPS@10: pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai (4) (rezoliucija dėl EPS@10),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją dėl konsultacijų su Europos Parlamentu metodo gerinimo Euro zonos plėtros procedūros metu (5),

atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos centrinio banko rekomendacijos dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 10 straipsnio 2 dalies pakeitimo (6),

atsižvelgdamas į 2003 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2003/223/EB dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 10 straipsnio 2 dalies pakeitimo (7),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0131/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0182/2010),

| A. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 140 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad turi būti pasiektas aukštas tvarios konvergencijos lygis, remiantis kriterijais, kuriuos turi atitikti visos valstybės narės, t. y., pasiektas didelis kainų stabilumas, valstybės finansinės padėties tvarumas, Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizmo nustatytų normalių svyravimo ribų laikymasis ir valstybės narės pasiektas konvergencijos ir jos dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizme patvarumas, kurį atspindi ilgalaikių palūkanų normos, |
| --- | --- |

A.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 140 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad turi būti pasiektas aukštas tvarios konvergencijos lygis, remiantis kriterijais, kuriuos turi atitikti visos valstybės narės, t. y., pasiektas didelis kainų stabilumas, valstybės finansinės padėties tvarumas, Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizmo nustatytų normalių svyravimo ribų laikymasis ir valstybės narės pasiektas konvergencijos ir jos dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizme patvarumas, kurį atspindi ilgalaikių palūkanų normos,

| B. | kadangi Estija įvykdė Mastrichto kriterijus, nustatytus SESV 140 straipsnio 1 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties ir prie SESV pridėtame Protokole (Nr. 13) dėl konvergencijos kriterijų, |
| --- | --- |

B.

kadangi Estija įvykdė Mastrichto kriterijus, nustatytus SESV 140 straipsnio 1 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties ir prie SESV pridėtame Protokole (Nr. 13) dėl konvergencijos kriterijų,

| C. | kadangi pranešėjas lankėsi Estijoje, norėdamas įvertinti šios šalies pasirengimą prisijungti prie euro zonos, |
| --- | --- |

C.

kadangi pranešėjas lankėsi Estijoje, norėdamas įvertinti šios šalies pasirengimą prisijungti prie euro zonos,

| D. | kadangi Komisija patvirtino, kad Eurostatas, glaudžiai bendradarbiaudamas su Estijos statistikos tarnyba, patikrino visų aktualių duomenų, kuriuos pateikė Estijos valdžios institucijos, kokybę, |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija patvirtino, kad Eurostatas, glaudžiai bendradarbiaudamas su Estijos statistikos tarnyba, patikrino visų aktualių duomenų, kuriuos pateikė Estijos valdžios institucijos, kokybę,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | pritaria tam, kad Estija 2011 m. sausio 1 d. įsivestų eurą; |
| --- | --- |

2.

pritaria tam, kad Estija 2011 m. sausio 1 d. įsivestų eurą;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ir Europos centrinis bankas (ECB) atliko vertinimą esant pasaulio finansų, ekonomikos ir socialinei krizei, kuri pakenkė daugelio kitų valstybių narių planams pasiekti nominalią konvergenciją; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ir Europos centrinis bankas (ECB) atliko vertinimą esant pasaulio finansų, ekonomikos ir socialinei krizei, kuri pakenkė daugelio kitų valstybių narių planams pasiekti nominalią konvergenciją;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad Estija įvykdė pagal kriterijus keliamus reikalavimus, o tai yra ryžtingų, patikimų ir ilgalaikių Estijos vyriausybės ir Estijos gyventojų pastangų rezultatas; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad Estija įvykdė pagal kriterijus keliamus reikalavimus, o tai yra ryžtingų, patikimų ir ilgalaikių Estijos vyriausybės ir Estijos gyventojų pastangų rezultatas;

| 5. | yra susirūpinęs dėl to, kad Komisijos ir ECB parengtose konvergencijos ataskaitose kainų stabilumo tvarumas vertinamas skirtingai; |
| --- | --- |

5.

yra susirūpinęs dėl to, kad Komisijos ir ECB parengtose konvergencijos ataskaitose kainų stabilumo tvarumas vertinamas skirtingai;

| 6. | pažymi, kad ECB parengtoje 2010 m. konvergencijos ataskaitoje nurodyta, jog, pasibaigus dabartiniam ekonominio prisitaikymo laikotarpiui, bus labai sunku išlaikyti infliacijos konvergenciją; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad ECB parengtoje 2010 m. konvergencijos ataskaitoje nurodyta, jog, pasibaigus dabartiniam ekonominio prisitaikymo laikotarpiui, bus labai sunku išlaikyti infliacijos konvergenciją;

| 7. | ragina Estijos vyriausybę ateityje, atsiradus makroekonominiam disbalansui ir kilus su kainų stabilumu susijusiai rizikai, ir toliau apdairiai taikyti fiskalinės politikos priemones ir vykdyti bendrą stabilumą skatinančią politiką; |
| --- | --- |

7.

ragina Estijos vyriausybę ateityje, atsiradus makroekonominiam disbalansui ir kilus su kainų stabilumu susijusiai rizikai, ir toliau apdairiai taikyti fiskalinės politikos priemones ir vykdyti bendrą stabilumą skatinančią politiką;

| 8. | ragina valstybes nares leisti Komisijai vertinti, kaip laikomasi Mastrichto kriterijų, pagal galutinius, nepriklausomus, aktualius, patikimus ir kokybiškus duomenis; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares leisti Komisijai vertinti, kaip laikomasi Mastrichto kriterijų, pagal galutinius, nepriklausomus, aktualius, patikimus ir kokybiškus duomenis;

| 9. | ragina Komisiją imituoti euro zonos pagalbos paketo poveikį Estijos biudžetui, kadangi šaliai prisijungus prie euro zonos ji taps grupės, skiriančios pagalbos lėšas, nare; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją imituoti euro zonos pagalbos paketo poveikį Estijos biudžetui, kadangi šaliai prisijungus prie euro zonos ji taps grupės, skiriančios pagalbos lėšas, nare;

| 10. | ragina Komisiją ir ECB apsvarstyti visus aspektus rekomenduojant galutinį Estijos kronos keitimo kursą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir ECB apsvarstyti visus aspektus rekomenduojant galutinį Estijos kronos keitimo kursą;

| 11. | ragina Estijos vyriausybę paspartinti praktinio pasirengimo darbus, siekiant užtikrinti sklandų valiutos keitimo procesą; ragina Estijos vyriausybę užtikrinti, kad euro įvedimas nebūtų naudojamas siekiant nuslėpti kainų augimą; |
| --- | --- |

11.

ragina Estijos vyriausybę paspartinti praktinio pasirengimo darbus, siekiant užtikrinti sklandų valiutos keitimo procesą; ragina Estijos vyriausybę užtikrinti, kad euro įvedimas nebūtų naudojamas siekiant nuslėpti kainų augimą;

| 12. | ragina Komisiją ir ECB pranešti Parlamentui apie veiksmus, kurių gali būti imtasi siekiant kuo labiau sumažinti dėl nedidelių palūkanų normų kilusią turto kainų infliaciją; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir ECB pranešti Parlamentui apie veiksmus, kurių gali būti imtasi siekiant kuo labiau sumažinti dėl nedidelių palūkanų normų kilusią turto kainų infliaciją;

| 13. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 14. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

14.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, euro grupei ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, euro grupei ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 249.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0090.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0072.

(4)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 8.

(5)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 251.

(6)  OL C 61 E, 2004 3 10, p. 374.

(7)  OL L 83, 2003 4 1, p. 66.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/184

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisTaisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektas. III skirsnis. Komisija (2009 m. perviršis)

P7_TA(2010)0218

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projekto. III skirsnis. Komisija (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD))

2011/C 236 E/44

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 310 ir 314 straipsnius ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (1) (Finansinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnio 3 dalį ir į 37 bei 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 17 d. patvirtintą Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą (2),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2010 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 4 projektą, kurį Komisija pateikė 2010 m. balandžio 16 d. (COM(2010)0169),

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projekto, priimtą 2010 m. birželio 11 d. (10930/2010 – C7-0153/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0200/2010),

| A. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektą siekiama 2009 finansinių metų biudžeto perteklių, kuris siekia 2 253 591 199,37 EUR, įtraukti į 2010 m. biudžetą, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektą siekiama 2009 finansinių metų biudžeto perteklių, kuris siekia 2 253 591 199,37 EUR, įtraukti į 2010 m. biudžetą,

| B. | kadangi pagrindiniai šio perviršio elementai yra užfiksuotos 400 703 258 EUR per didelės pajamos, nepanaudota išlaidoms numatyta 1 667 346 181 EUR suma ir teigiami valiutos keitimo kurso skirtumai, kurie sudarė 185 541 760 EUR, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindiniai šio perviršio elementai yra užfiksuotos 400 703 258 EUR per didelės pajamos, nepanaudota išlaidoms numatyta 1 667 346 181 EUR suma ir teigiami valiutos keitimo kurso skirtumai, kurie sudarė 185 541 760 EUR,

| C. | kadangi 2009 m. nepanaudotų mokėjimų asignavimų suma pagal 1 išlaidų kategoriją siekė 451 mln. EUR, pagal 2 išlaidų kategoriją – 244 mln. EUR, pagal 3 išlaidų kategoriją – 106 mln. EUR, pagal 4 išlaidų kategoriją – 603 mln. EUR ir pagal 5 išlaidų kategoriją – 263 mln. EUR, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. nepanaudotų mokėjimų asignavimų suma pagal 1 išlaidų kategoriją siekė 451 mln. EUR, pagal 2 išlaidų kategoriją – 244 mln. EUR, pagal 3 išlaidų kategoriją – 106 mln. EUR, pagal 4 išlaidų kategoriją – 603 mln. EUR ir pagal 5 išlaidų kategoriją – 263 mln. EUR,

| D. | kadangi bendras griežtai ribojamų biudžeto maržų ir atsirandančių finansinių reikmių poveikis gali sukelti grėsmę nustatytiems politikos prioritetams, o dėl didelio lėšų nepanaudojimo masto tuo pat metu lėčiau įgyvendinama ES politika, |
| --- | --- |

D.

kadangi bendras griežtai ribojamų biudžeto maržų ir atsirandančių finansinių reikmių poveikis gali sukelti grėsmę nustatytiems politikos prioritetams, o dėl didelio lėšų nepanaudojimo masto tuo pat metu lėčiau įgyvendinama ES politika,

| E. | kadangi apskaičiuojant nepanaudotas 2009 m. biudžeto lėšas reikėtų atsižvelgti į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektą ir į Taisomąjį biudžetą Nr. 10/2009, |
| --- | --- |

E.

kadangi apskaičiuojant nepanaudotas 2009 m. biudžeto lėšas reikėtų atsižvelgti į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektą ir į Taisomąjį biudžetą Nr. 10/2009,

| 1. | atsižvelgia į tai, kad rengiant Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektą siekiama vien tik įtraukti 2009 m. susidariusį perteklių pagal Finansinio reglamento 15 straipsnį; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į tai, kad rengiant Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projektą siekiama vien tik įtraukti 2009 m. susidariusį perteklių pagal Finansinio reglamento 15 straipsnį;

| 2. | pabrėžia, kad faktinės nepanaudotos 2009 m. biudžeto lėšos neapsiriboja Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projekte nurodytu pertekliumi, bet, atsižvelgus į Taisomąjį biudžetą Nr. 10/2009, sudaro daugiau negu 5 000 000 000 EUR; taigi įspėja, kad metų pabaigoje rengiami taisomieji biudžetai, kurie sumažina mokėjimų asignavimų lygį ir tuo pat metu sumažina bendrą valstybių narių indėlį finansuojant ES biudžetą, pateikia iškreiptą biudžeto įgyvendinimo vaizdą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad faktinės nepanaudotos 2009 m. biudžeto lėšos neapsiriboja Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projekte nurodytu pertekliumi, bet, atsižvelgus į Taisomąjį biudžetą Nr. 10/2009, sudaro daugiau negu 5 000 000 000 EUR; taigi įspėja, kad metų pabaigoje rengiami taisomieji biudžetai, kurie sumažina mokėjimų asignavimų lygį ir tuo pat metu sumažina bendrą valstybių narių indėlį finansuojant ES biudžetą, pateikia iškreiptą biudžeto įgyvendinimo vaizdą;

| 3. | pritaria Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projekto be pakeitimų ir paveda Pirmininkui pranešti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 2/2010 galutinai patvirtintas, bei pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

3.

pritaria Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2010 projekto be pakeitimų ir paveda Pirmininkui pranešti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 2/2010 galutinai patvirtintas, bei pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 64, 2010 3 12.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/185

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisTeisės į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese ***I

P7_TA(2010)0220

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisių į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese projekto (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD))

2011/C 236 E/45

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į grupės valstybių narių iniciatyvą (00001/2010),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnio b punktą ir į 82 straipsnio 2 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba perdavė iniciatyvą Parlamentui (C7-0005/2010),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 ir 15 dalis,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2010)0082) dėl to paties teisėkūros dalyko,

atsižvelgdamas į pagrįstas nuomones, kurias nacionaliniai parlamentai atsiuntė Parlamento pirmininkui, dėl to, ar iniciatyva atitinka subsidiarumo principą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 44 ir 55 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0198/2010),

| 1. | priima toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

1.

priima toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0801

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl teisės į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2010/64/ES.)

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/186

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisAsmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimas ***I

P7_TA(2010)0221

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo (COM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD))

2011/C 236 E/46

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0650),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 71 straipsnį ir 137 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0354/2008),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 91 straipsnį ir 153 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0137/2010),

| 1. | atmeta Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

1.

atmeta Komisijos pasiūlymą;

| 2. | ragina Komisiją atšaukti savo pasiūlymą ir kartu su Parlamentu imtis atitinkamų priemonių bei pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atšaukti savo pasiūlymą ir kartu su Parlamentu imtis atitinkamų priemonių bei pateikti naują pasiūlymą;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 228, 2009 9 22, p. 78.

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/187 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/187

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisInformacija apie maistą, skirta vartotojams ***I

P7_TA(2010)0222

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (COM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD))

2011/C 236 E/47

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0040),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0052/2008),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 114 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 18 d. Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7–0109/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL C 77, 2009 3 31, p. 81.

---

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2008)0028

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei panaikinamos Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyvos 94/54/EB ir 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2004/77/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 169 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga padeda užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą pagal šios sutarties 114 straipsnį patvirtinamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 169 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga padeda užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą pagal šios sutarties 114 straipsnį patvirtinamomis priemonėmis.

| (2) | Laisvas saugių ▐ maisto produktų judėjimas – esminis vidaus rinkos elementas, svarbus gyventojų sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams.
  Šiuo reglamentu atsižvelgiama į vidaus rinkos interesus, nes juo siekiama supaprastinti teisės aktus, užtikrinti teisinį tikrumą ir sumažinti biurokratinę naštą, bei į piliečių interesus, nes jame nustatomas reikalavimas aiškiai, suprantamai ir įskaitomai ženklinti maisto produktus. |
| --- | --- |

(2)

Laisvas saugių ▐ maisto produktų judėjimas – esminis vidaus rinkos elementas, svarbus gyventojų sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams.
  Šiuo reglamentu atsižvelgiama į vidaus rinkos interesus, nes juo siekiama supaprastinti teisės aktus, užtikrinti teisinį tikrumą ir sumažinti biurokratinę naštą, bei į piliečių interesus, nes jame nustatomas reikalavimas aiškiai, suprantamai ir įskaitomai ženklinti maisto produktus.

| (3) | Siekiant pasiekti aukštą vartotojų sveikatos apsaugos lygį ir užtikrinti vartotojų teisę gauti informaciją, reikėtų užtikrinti, kad vartotojai būtų tinkamai informuojami apie vartojamus maisto produktus.
  Sprendimui pirkti
  , inter alia, gali daryti poveikį su sveikata, ekonomika, aplinka, socialiniais ir etiniais aspektais susijusios priežastys. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant pasiekti aukštą vartotojų sveikatos apsaugos lygį ir užtikrinti vartotojų teisę gauti informaciją, reikėtų užtikrinti, kad vartotojai būtų tinkamai informuojami apie vartojamus maisto produktus.
  Sprendimui pirkti
  , inter alia, gali daryti poveikį su sveikata, ekonomika, aplinka, socialiniais ir etiniais aspektais susijusios priežastys.

| (4) | 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002, nustatančiame maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiame Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiame su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3), nustatyta, kad bendrasis maisto produktus reglamentuojančių įstatymų principas – suteikti vartotojams pagrindą rinktis jų vartojamą maistą remiantis turima informacija bei užkirsti kelią bet kokiems veiksmams, kurie galėtų klaidinti vartotojus. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002, nustatančiame maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiame Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiame su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3), nustatyta, kad bendrasis maisto produktus reglamentuojančių įstatymų principas – suteikti vartotojams pagrindą rinktis jų vartojamą maistą remiantis turima informacija bei užkirsti kelią bet kokiems veiksmams, kurie galėtų klaidinti vartotojus.

| (5) | 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (4) reglamentuojami tam tikri informacijos teikimo vartotojams aspektai, konkrečiai skirti užkirsti kelią klaidinantiems veiksmams ir informacijos nepateikimui. Bendruosius principus dėl nesąžiningos komercinės veiklos turėtų papildyti specialios taisyklės, susijusios su informacijos apie maistą teikimu vartotojams. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (4) reglamentuojami tam tikri informacijos teikimo vartotojams aspektai, konkrečiai skirti užkirsti kelią klaidinantiems veiksmams ir informacijos nepateikimui. Bendruosius principus dėl nesąžiningos komercinės veiklos turėtų papildyti specialios taisyklės, susijusios su informacijos apie maistą teikimu vartotojams.

| (6) | Visiems maisto produktams taikomos Sąjungos maisto ženklinimo taisyklės yra nustatytos 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (5). Dauguma šios direktyvos nuostatų nustatytos 1978 m., todėl jas reikėtų atnaujinti. |
| --- | --- |

(6)

Visiems maisto produktams taikomos Sąjungos maisto ženklinimo taisyklės yra nustatytos 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (5). Dauguma šios direktyvos nuostatų nustatytos 1978 m., todėl jas reikėtų atnaujinti.

| (7) | 1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvoje 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo (6) nustatytos informacijos apie maistinę vertę turinio ir pateikimo ant fasuotų maisto produktų taisyklės. Pateikti informacijos apie maistinę vertę neprivaloma, išskyrus tuos atvejus, kai teikiamas teiginys apie maisto produkto maistingumą. Dauguma šios direktyvos nuostatų nustatytos 1990 m., todėl jas reikėtų atnaujinti. |
| --- | --- |

(7)

1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvoje 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo (6) nustatytos informacijos apie maistinę vertę turinio ir pateikimo ant fasuotų maisto produktų taisyklės. Pateikti informacijos apie maistinę vertę neprivaloma, išskyrus tuos atvejus, kai teikiamas teiginys apie maisto produkto maistingumą. Dauguma šios direktyvos nuostatų nustatytos 1990 m., todėl jas reikėtų atnaujinti.

| (8) | Bendrojo ženklinimo reikalavimus papildo kitos nuostatos, taikomos visiems maisto produktams konkrečiomis aplinkybėmis arba tam tikrų kategorijų maisto produktams. Be to, nustatytos konkrečios specifiniams maisto produktams taikomos taisyklės. |
| --- | --- |

(8)

Bendrojo ženklinimo reikalavimus papildo kitos nuostatos, taikomos visiems maisto produktams konkrečiomis aplinkybėmis arba tam tikrų kategorijų maisto produktams. Be to, nustatytos konkrečios specifiniams maisto produktams taikomos taisyklės.

| (9) | Nors pirminiai tikslai ir esminiai šiuo metu galiojančių ženklinimo teisės aktų elementai tebegalioja, šiuos aktus reikia supaprastinti, siekiant užtikrinti, kad suinteresuotiems subjektams būtų lengviau
  juos taikyti
  ir būtų užtikrintas tų aktų didesnis
  teisinis aiškumas
  , bei juos atnaujinti pagal informacijos apie maistą raidą. |
| --- | --- |

(9)

Nors pirminiai tikslai ir esminiai šiuo metu galiojančių ženklinimo teisės aktų elementai tebegalioja, šiuos aktus reikia supaprastinti, siekiant užtikrinti, kad suinteresuotiems subjektams būtų lengviau
  juos taikyti
  ir būtų užtikrintas tų aktų didesnis
  teisinis aiškumas
  , bei juos atnaujinti pagal informacijos apie maistą raidą.

| (10) | Plačiosios
  visuomenės susidomėjimas maisto ir sveikatos ryšiu bei individualius poreikius tenkinančių maisto produktų pasirinkimu nuolat didėja. 2007 m. gegužės 30 d. Komisijos Baltojoje knygoje dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti pabrėžiama, kad ženklinimas nurodant maistinę vertę –
  tai vienas iš būdų
  vartotojams informuoti apie maisto produktų sudėtį ir padėti jiems rinktis remiantis turima informacija.
  Švietimo ir informavimo kampanijos – svarbi priemonė siekiant pagerinti vartotojo supratimą informacijos apie maistą atžvilgiu.
  2007–2013 m. Sąjungos vartotojų politikos strategijoje pabrėžiama, kad tiek veiksmingai konkurencijai, tiek vartotojų gerovei labai svarbu, kad vartotojams būtų sudarytos sąlygos rinktis remiantis turima informacija. Pagrindinių mitybos principų žinojimas ir tinkama informacija apie maisto produktų maistinę vertę labai palengvintų vartotojo galimybes rinktis maisto produktus remiantis turima informacija.
  Be to, tikslinga ir teisinga užtikrinti, kad vartotojai, norėdami išsiaiškinti individualius mitybos klausimus, turėtų galimybę valstybėse narėse pasinaudoti nešališko informacijos tiekėjo paslaugomis. Todėl valstybės narės turėtų įrengti atitinkamas pagalbos telefonu linijas, prie kurių finansavimo galėtų prisidėti maisto pramonė. |
| --- | --- |

(10)

Plačiosios
  visuomenės susidomėjimas maisto ir sveikatos ryšiu bei individualius poreikius tenkinančių maisto produktų pasirinkimu nuolat didėja. 2007 m. gegužės 30 d. Komisijos Baltojoje knygoje dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti pabrėžiama, kad ženklinimas nurodant maistinę vertę –
  tai vienas iš būdų
  vartotojams informuoti apie maisto produktų sudėtį ir padėti jiems rinktis remiantis turima informacija.
  Švietimo ir informavimo kampanijos – svarbi priemonė siekiant pagerinti vartotojo supratimą informacijos apie maistą atžvilgiu.
  2007–2013 m. Sąjungos vartotojų politikos strategijoje pabrėžiama, kad tiek veiksmingai konkurencijai, tiek vartotojų gerovei labai svarbu, kad vartotojams būtų sudarytos sąlygos rinktis remiantis turima informacija. Pagrindinių mitybos principų žinojimas ir tinkama informacija apie maisto produktų maistinę vertę labai palengvintų vartotojo galimybes rinktis maisto produktus remiantis turima informacija.
  Be to, tikslinga ir teisinga užtikrinti, kad vartotojai, norėdami išsiaiškinti individualius mitybos klausimus, turėtų galimybę valstybėse narėse pasinaudoti nešališko informacijos tiekėjo paslaugomis. Todėl valstybės narės turėtų įrengti atitinkamas pagalbos telefonu linijas, prie kurių finansavimo galėtų prisidėti maisto pramonė.

| (11) | Siekiant didesnio teisinio tikrumo ir norint užtikrinti, kad teisės aktai būtų įgyvendinami racionaliai ir nuosekliai, reikėtų panaikinti Direktyvas 90/496/EEB ir 2000/13/EB ir jas pakeisti vienu reglamentu, kuriuo būtų užtikrintas tikrumas vartotojams ir pramonės atstovams bei sumažinta administracinė našta. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant didesnio teisinio tikrumo ir norint užtikrinti, kad teisės aktai būtų įgyvendinami racionaliai ir nuosekliai, reikėtų panaikinti Direktyvas 90/496/EEB ir 2000/13/EB ir jas pakeisti vienu reglamentu, kuriuo būtų užtikrintas tikrumas vartotojams ir pramonės atstovams bei sumažinta administracinė našta.

| (12) | Siekiant aiškumo tikslinga panaikinti kitus horizontaliuosius teisės aktus, visų pirma 1987 m. balandžio 15 d. Komisijos direktyvą 87/250/EEB dėl alkoholio koncentracijos tūrio procentais nurodymo ženklinant galutiniam vartotojui parduoti skirtus alkoholinius gėrimus (7), 1994 m. lapkričio 18 d. Komisijos direktyvą 94/54/EB dėl privalomo rodmenų, nenurodytų Tarybos direktyvoje 79/112/EEB, nurodymo ženklinant etiketėmis tam tikrus maisto produktus (8), 1999 m. kovo 8 d. Komisijos direktyvą 1999/10/EB, nustatančią nuo Tarybos direktyvos 79/112/EEB 7 straipsnio leidžiančias nukrypti nuostatas dėl maisto produktų ženklinimo etiketėmis (9), 2002 m. liepos 18 d. Komisijos direktyvą 2002/67/EB dėl maisto produktų, turinčių chinino ir kofeino, ženklinimo (10), 2004 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 608/2004 dėl maisto produktų ir maisto ingredientų, į kuriuos įdėta fitosterolių, fitosterolio esterių, fitostanolių ir (arba) fitostanolio esterių, ženklinimo (11) ir 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos direktyvą 2004/77/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 94/54/EB dėl tam tikrų maisto produktų, kurių sudėtyje yra glicirhizininės rūgšties ir jos amonio druskos, ženklinimo etiketėmis (12), bei įtraukti šiuos teisės aktus į šį reglamentą. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant aiškumo tikslinga panaikinti kitus horizontaliuosius teisės aktus, visų pirma 1987 m. balandžio 15 d. Komisijos direktyvą 87/250/EEB dėl alkoholio koncentracijos tūrio procentais nurodymo ženklinant galutiniam vartotojui parduoti skirtus alkoholinius gėrimus (7), 1994 m. lapkričio 18 d. Komisijos direktyvą 94/54/EB dėl privalomo rodmenų, nenurodytų Tarybos direktyvoje 79/112/EEB, nurodymo ženklinant etiketėmis tam tikrus maisto produktus (8), 1999 m. kovo 8 d. Komisijos direktyvą 1999/10/EB, nustatančią nuo Tarybos direktyvos 79/112/EEB 7 straipsnio leidžiančias nukrypti nuostatas dėl maisto produktų ženklinimo etiketėmis (9), 2002 m. liepos 18 d. Komisijos direktyvą 2002/67/EB dėl maisto produktų, turinčių chinino ir kofeino, ženklinimo (10), 2004 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 608/2004 dėl maisto produktų ir maisto ingredientų, į kuriuos įdėta fitosterolių, fitosterolio esterių, fitostanolių ir (arba) fitostanolio esterių, ženklinimo (11) ir 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos direktyvą 2004/77/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 94/54/EB dėl tam tikrų maisto produktų, kurių sudėtyje yra glicirhizininės rūgšties ir jos amonio druskos, ženklinimo etiketėmis (12), bei įtraukti šiuos teisės aktus į šį reglamentą.

| (13) | Siekiant sukurti aiškią informaciją apie maistą reglamentuojančių Sąjungos ir nacionalinių priemonių sistemą ir bendrą pagrindą, būtina nustatyti bendras terminų apibrėžtis, principus, reikalavimus ir procedūras. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant sukurti aiškią informaciją apie maistą reglamentuojančių Sąjungos ir nacionalinių priemonių sistemą ir bendrą pagrindą, būtina nustatyti bendras terminų apibrėžtis, principus, reikalavimus ir procedūras.

| (14) | Kad būtų laikomasi visapusiško ir besivystančio požiūrio į vartotojams teikiamą informaciją apie jų vartojamą maistą, reikėtų nustatyti plačią informacijos apie maisto produktų teisės aktų, apimančių bendro pobūdžio ir specialias taisykles, apibrėžtį ir plačią informacijos apie maistą
  ir švietimo maisto tema
  , apimančių pateiktą ir kitomis nei etiketės priemonėmis, apibrėžtį. |
| --- | --- |

(14)

Kad būtų laikomasi visapusiško ir besivystančio požiūrio į vartotojams teikiamą informaciją apie jų vartojamą maistą, reikėtų nustatyti plačią informacijos apie maisto produktų teisės aktų, apimančių bendro pobūdžio ir specialias taisykles, apibrėžtį ir plačią informacijos apie maistą
  ir švietimo maisto tema
  , apimančių pateiktą ir kitomis nei etiketės priemonėmis, apibrėžtį.

| (15) | Sąjungos
  taisyklės turėtų būti taikomos tik įmonėms, kuriose pagal jų pobūdį veikla yra tęstinė ir pagrįsta tam tikra organizacine struktūra. Šis reglamentas netaikomas veiksmams, kaip antai
  produktų tiekimui tretiesiems asmenims,
  atsitiktiniam privačių asmenų atliekamam
  valgio pateikimui
  ir
  maisto produktų
  pardavimui per, pvz., labdaros renginius ar vietos bendruomenės šventes ir susitikimus
  , taip pat ūkininkų įvairiais būdais vykdomam tiesioginiam maisto produktų pardavimui
  .
  Nenorint nustatyti pernelyg didelę naštą, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), veikiančioms rankų darbo maisto produktų sektoriuje ir mažmeninės prekybos maisto produktais srityje, įskaitant ir viešojo maitinimo paslaugų teikėjus, nefasuotiems produktams neturėtų būti taikomi ženklinimo reikalavimai. |
| --- | --- |

(15)

Sąjungos
  taisyklės turėtų būti taikomos tik įmonėms, kuriose pagal jų pobūdį veikla yra tęstinė ir pagrįsta tam tikra organizacine struktūra. Šis reglamentas netaikomas veiksmams, kaip antai
  produktų tiekimui tretiesiems asmenims,
  atsitiktiniam privačių asmenų atliekamam
  valgio pateikimui
  ir
  maisto produktų
  pardavimui per, pvz., labdaros renginius ar vietos bendruomenės šventes ir susitikimus
  , taip pat ūkininkų įvairiais būdais vykdomam tiesioginiam maisto produktų pardavimui
  .
  Nenorint nustatyti pernelyg didelę naštą, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), veikiančioms rankų darbo maisto produktų sektoriuje ir mažmeninės prekybos maisto produktais srityje, įskaitant ir viešojo maitinimo paslaugų teikėjus, nefasuotiems produktams neturėtų būti taikomi ženklinimo reikalavimai.

| (16) | Šis reglamentas transporto įmonių teikiamoms viešojo maitinimo paslaugoms taikomas tik tuo atveju, jeigu šios paslaugos teikiamos maršrutuose, jungiančiuose du Sąjungos teritorijos taškus. |
| --- | --- |

(16)

Šis reglamentas transporto įmonių teikiamoms viešojo maitinimo paslaugoms taikomas tik tuo atveju, jeigu šios paslaugos teikiamos maršrutuose, jungiančiuose du Sąjungos teritorijos taškus.

| (17) | Šis reglamentas taikomas kino teatrų, išskyrus MVĮ, teikiamoms maitinimo paslaugoms, jeigu maisto produktai pakuojami prekybos vietoje į standartines pakuotes, kurių talpa nustatyta iš anksto, taigi galutinis maisto ar gėrimų kiekis ir turinys yra apibrėžtas ir išmatuojamas. |
| --- | --- |

(17)

Šis reglamentas taikomas kino teatrų, išskyrus MVĮ, teikiamoms maitinimo paslaugoms, jeigu maisto produktai pakuojami prekybos vietoje į standartines pakuotes, kurių talpa nustatyta iš anksto, taigi galutinis maisto ar gėrimų kiekis ir turinys yra apibrėžtas ir išmatuojamas.

| (18) | Informacijos apie maistą teisės aktai
  taip pat turėtų būti grindžiami
  vartotojų informacijos reikalavimais ir užtikrinti
  , kad nebūtų trukdoma įdiegti su maisto pramone susijusių naujovių
  .
  Maisto įmonėms suteikta galimybė savanoriškai teikti papildomą informaciją padeda užtikrinti didesnį lankstumą
  . |
| --- | --- |

(18)

Informacijos apie maistą teisės aktai
  taip pat turėtų būti grindžiami
  vartotojų informacijos reikalavimais ir užtikrinti
  , kad nebūtų trukdoma įdiegti su maisto pramone susijusių naujovių
  .
  Maisto įmonėms suteikta galimybė savanoriškai teikti papildomą informaciją padeda užtikrinti didesnį lankstumą
  .

| (19) | Nustatant reikalavimą pateikti
  privalomąją informaciją apie maistą siekiama sudaryti galimybę vartotojams
  priimti sąmoningą, jų
  individualius mitybos
  pageidavimus ir
  poreikius
  atitinkantį sprendimą pirkti
  . |
| --- | --- |

(19)

Nustatant reikalavimą pateikti
  privalomąją informaciją apie maistą siekiama sudaryti galimybę vartotojams
  priimti sąmoningą, jų
  individualius mitybos
  pageidavimus ir
  poreikius
  atitinkantį sprendimą pirkti
  .

| (20) | Kad informacijos apie maistą teisės aktai atitiktų kintančius vartotojų informacijos poreikius
  ir kad būtų išvengta nereikalingų pakuočių atliekų
  ,
  reikalavimas pateikti privalomąją informaciją
  apie maistą
  turėtų apsiriboti pagrindinės informacijos
  ,
  kuri akivaizdžiai svarbi
  daugumai vartotojų
  , nurodymu
  . |
| --- | --- |

(20)

Kad informacijos apie maistą teisės aktai atitiktų kintančius vartotojų informacijos poreikius
  ir kad būtų išvengta nereikalingų pakuočių atliekų
  ,
  reikalavimas pateikti privalomąją informaciją
  apie maistą
  turėtų apsiriboti pagrindinės informacijos
  ,
  kuri akivaizdžiai svarbi
  daugumai vartotojų
  , nurodymu
  .

| (21) | Vis dėlto naujus privalomosios informacijos apie maistą reikalavimus
  arba naujas informacijos apie maisto produktus pateikimo formas
  reikėtų nustatyti tik jei to prireikia, atsižvelgiant į subsidiarumo, proporcingumo
  , skaidrumo
  ir tvarumo principus. |
| --- | --- |

(21)

Vis dėlto naujus privalomosios informacijos apie maistą reikalavimus
  arba naujas informacijos apie maisto produktus pateikimo formas
  reikėtų nustatyti tik jei to prireikia, atsižvelgiant į subsidiarumo, proporcingumo
  , skaidrumo
  ir tvarumo principus.

| (22) | Be jau galiojančių kovos su klaidinančia reklama taisyklių,
  informacijos apie maistą taisyklėmis turėtų būti draudžiama nurodyti informaciją, kuri klaidintų vartotoją
  , visų pirma susijusią su maisto produkto energine verte, kilme
  arba
  sudėtimi
  . Kad šis draudimas būtų veiksmingas, jį reikėtų taikyti ir maisto produktų reklamai, ir jų pateikimui. |
| --- | --- |

(22)

Be jau galiojančių kovos su klaidinančia reklama taisyklių,
  informacijos apie maistą taisyklėmis turėtų būti draudžiama nurodyti informaciją, kuri klaidintų vartotoją
  , visų pirma susijusią su maisto produkto energine verte, kilme
  arba
  sudėtimi
  . Kad šis draudimas būtų veiksmingas, jį reikėtų taikyti ir maisto produktų reklamai, ir jų pateikimui.

| (23) | Teigiama, kad kai kurių produktų naudojimas teikia tam tikrą fizinę naudą. Šias savybes derėtų pateikti taip, kad būtų užtikrinta, jog šių produktų naudojimo poveikį būtų galima įvertinti ar patikrinti. |
| --- | --- |

(23)

Teigiama, kad kai kurių produktų naudojimas teikia tam tikrą fizinę naudą. Šias savybes derėtų pateikti taip, kad būtų užtikrinta, jog šių produktų naudojimo poveikį būtų galima įvertinti ar patikrinti.

| (24) | Siekiant išvengti skirtingų taisyklių, susijusių su maisto verslo operatorių atsakomybe dėl
  neteisingos, klaidinančios arba trūkstamos
  informacijos apie maistą,
  svarbu aiškiai nustatyti
  maisto verslo operatoriams šioje srityje tenkančią atsakomybę.
  Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 178/2002 19 straipsnio nuostatų, maisto verslo operatoriai, vykdantys mažmeninės prekybos ar platinimo veiklą, nedarančią poveikio informacijai apie maistą, sužinoję, kad etiketėje pateikiama informacija neatitinka šio reglamento nuostatų, turi imtis skubių priemonių. |
| --- | --- |

(24)

Siekiant išvengti skirtingų taisyklių, susijusių su maisto verslo operatorių atsakomybe dėl
  neteisingos, klaidinančios arba trūkstamos
  informacijos apie maistą,
  svarbu aiškiai nustatyti
  maisto verslo operatoriams šioje srityje tenkančią atsakomybę.
  Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 178/2002 19 straipsnio nuostatų, maisto verslo operatoriai, vykdantys mažmeninės prekybos ar platinimo veiklą, nedarančią poveikio informacijai apie maistą, sužinoję, kad etiketėje pateikiama informacija neatitinka šio reglamento nuostatų, turi imtis skubių priemonių.

| (25) | Turėtų būti parengtas visos privalomosios informacijos, kuri ▐ turėtų būti teikiama su visais galutiniam vartotojui ir viešojo maitinimo įstaigoms skirtais maisto produktais, sąrašas. Į sąrašą reikėtų įtraukti informaciją, kurią jau reikia teikti pagal galiojančius teisės aktus, jeigu pripažįstama, kad ji priklauso iš esmės vertingam vartotojams teikiamos informacijos acquis. |
| --- | --- |

(25)

Turėtų būti parengtas visos privalomosios informacijos, kuri ▐ turėtų būti teikiama su visais galutiniam vartotojui ir viešojo maitinimo įstaigoms skirtais maisto produktais, sąrašas. Į sąrašą reikėtų įtraukti informaciją, kurią jau reikia teikti pagal galiojančius teisės aktus, jeigu pripažįstama, kad ji priklauso iš esmės vertingam vartotojams teikiamos informacijos acquis.

| (26) | Naujos informacijos ir komunikacijų technologijos gali būti svarbios teikiant vartotojams papildomą informaciją, nes jos padeda greitai ir nebrangiai keistis informacija. Galima įsivaizduoti, kad vartotojai galėtų gauti papildomos informacijos naudodamiesi prekybos centruose esančiais prietaisais. Naudojantis šiais prietaisais, nuskaičius brūkšninį kodą, būtų suteikiama informacija apie produktą. Be to, galima numatyti, kad vartotojams būtų sudaryta galimybė gauti papildomos informacijos jiems skirtame interneto puslapyje.


  ▐ |
| --- | --- |

(26)

Naujos informacijos ir komunikacijų technologijos gali būti svarbios teikiant vartotojams papildomą informaciją, nes jos padeda greitai ir nebrangiai keistis informacija. Galima įsivaizduoti, kad vartotojai galėtų gauti papildomos informacijos naudodamiesi prekybos centruose esančiais prietaisais. Naudojantis šiais prietaisais, nuskaičius brūkšninį kodą, būtų suteikiama informacija apie produktą. Be to, galima numatyti, kad vartotojams būtų sudaryta galimybė gauti papildomos informacijos jiems skirtame interneto puslapyje.

▐

| (27) | Maisto produktų gamyboje naudojamos ir gatavame produkte išliekančios tam tikros sudedamosios dalys ar kitos medžiagos
  gali sukelti
  alergijas arba netoleravimą, arba,
  atskirais atvejais, netgi pavojų
  sveikatai.
  Todėl
  svarbu, kad vartotojams būtų suteikta informacija apie tai, ar maisto produkto sudėtyje yra maisto priedų, pagalbinių apdorojimo medžiagų ir kitų medžiagų,
  kurios, kaip buvo moksliškai įrodyta, gali sukelti alergijas arba padidinti ligos riziką, kad ypač
  tam produktui alergiški ar jo netoleruojantys vartotojai galėtų
  tikslingai rinktis jiems saugius maisto produktus. Taip pat turėtų būti nurodyta, ar yra šių medžiagų pėdsakų, kad dėl rimtesnių alergijų kenčiantys asmenys galėtų
  atlikti saugų pasirinkimą.
  Šiuo tikslu turi būti parengtos bendros taisyklės. |
| --- | --- |

(27)

Maisto produktų gamyboje naudojamos ir gatavame produkte išliekančios tam tikros sudedamosios dalys ar kitos medžiagos
  gali sukelti
  alergijas arba netoleravimą, arba,
  atskirais atvejais, netgi pavojų
  sveikatai.
  Todėl
  svarbu, kad vartotojams būtų suteikta informacija apie tai, ar maisto produkto sudėtyje yra maisto priedų, pagalbinių apdorojimo medžiagų ir kitų medžiagų,
  kurios, kaip buvo moksliškai įrodyta, gali sukelti alergijas arba padidinti ligos riziką, kad ypač
  tam produktui alergiški ar jo netoleruojantys vartotojai galėtų
  tikslingai rinktis jiems saugius maisto produktus. Taip pat turėtų būti nurodyta, ar yra šių medžiagų pėdsakų, kad dėl rimtesnių alergijų kenčiantys asmenys galėtų
  atlikti saugų pasirinkimą.
  Šiuo tikslu turi būti parengtos bendros taisyklės.

| (28) | Maisto produkto etiketės turėtų būti aiškios ir suprantamos, kad padėtų vartotojams, kurie nori
  selektyviai
  atsirinkti maisto produktus ir mitybą ▐. Atlikus tyrimus nustatyta, kad
  lengvas
  įskaitomumas yra svarbus siekiant, kad ženklinimo informacija galėtų paveikti ją skaitančius asmenis, ir kad
  neįskaitoma informacija apie produktą
  – viena pagrindinių vartotojų nepasitenkinimo maisto produktų etiketėmis priežasčių.
  Todėl šrifto, spalvos ir kontrasto bei panašius veiksnius reikėtų nagrinėti kartu. |
| --- | --- |

(28)

Maisto produkto etiketės turėtų būti aiškios ir suprantamos, kad padėtų vartotojams, kurie nori
  selektyviai
  atsirinkti maisto produktus ir mitybą ▐. Atlikus tyrimus nustatyta, kad
  lengvas
  įskaitomumas yra svarbus siekiant, kad ženklinimo informacija galėtų paveikti ją skaitančius asmenis, ir kad
  neįskaitoma informacija apie produktą
  – viena pagrindinių vartotojų nepasitenkinimo maisto produktų etiketėmis priežasčių.
  Todėl šrifto, spalvos ir kontrasto bei panašius veiksnius reikėtų nagrinėti kartu.

| (29) | Siekiant užtikrinti, kad informacija apie maistą būtų teikiama, reikia atsižvelgti
  ir
  į maisto produktų ▐ pardavimą nuotolinėmis ryšio priemonėmis. Akivaizdu, kad bet kuriuos maisto produktus parduodant nuotolinės prekybos būdu turėtų būti laikomasi tokių pačių informacijos reikalavimų, kaip ir maisto produktus parduodant parduotuvėje, vis dėlto būtina patikslinti, kad tokiais atvejais galimybės susipažinti su privalomąja informacija apie maistą
  turi
  būti sudarytos prieš įsigyjant tokį maisto produktą. |
| --- | --- |

(29)

Siekiant užtikrinti, kad informacija apie maistą būtų teikiama, reikia atsižvelgti
  ir
  į maisto produktų ▐ pardavimą nuotolinėmis ryšio priemonėmis. Akivaizdu, kad bet kuriuos maisto produktus parduodant nuotolinės prekybos būdu turėtų būti laikomasi tokių pačių informacijos reikalavimų, kaip ir maisto produktus parduodant parduotuvėje, vis dėlto būtina patikslinti, kad tokiais atvejais galimybės susipažinti su privalomąja informacija apie maistą
  turi
  būti sudarytos prieš įsigyjant tokį maisto produktą.

| (30) | Kad vartotojams būtų pateikta informacija apie maistą, reikalinga atlikti pasirinkimą remiantis turima informacija, su alkoholiniais kokteiliais taip pat turėtų būti teikiama informacija apie jų sudedamąsias dalis. |
| --- | --- |

(30)

Kad vartotojams būtų pateikta informacija apie maistą, reikalinga atlikti pasirinkimą remiantis turima informacija, su alkoholiniais kokteiliais taip pat turėtų būti teikiama informacija apie jų sudedamąsias dalis.

| (31) | Atsižvelgiant į 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos strategijos remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą

   (13)

  , 2008 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, Komisijos veiklą ir plačiosios visuomenės susirūpinimą dėl alkoholio daromos žalos, ypač jauniems ir pažeidžiamiems vartotojams, Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų apibrėžti specialiai jaunimui skirtų gėrimų, pavyzdžiui alkoholiniai kokteiliai (alkopops) terminą. Dėl alkoholiniams kokteiliams būdingų alkoholinių savybių, jiems turėtų būti taikomi griežtesni ženklinimo reikalavimai ir parduotuvėse jie turėtų būti aiškiai atskirti nuo gaiviųjų gėrimų. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos strategijos remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą

   (13)

  , 2008 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, Komisijos veiklą ir plačiosios visuomenės susirūpinimą dėl alkoholio daromos žalos, ypač jauniems ir pažeidžiamiems vartotojams, Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų apibrėžti specialiai jaunimui skirtų gėrimų, pavyzdžiui alkoholiniai kokteiliai (alkopops) terminą. Dėl alkoholiniams kokteiliams būdingų alkoholinių savybių, jiems turėtų būti taikomi griežtesni ženklinimo reikalavimai ir parduotuvėse jie turėtų būti aiškiai atskirti nuo gaiviųjų gėrimų.

| (32) | Be to, svarbu vartotojams teikti informaciją ir apie kitus alkoholinius gėrimus. Jau galioja specialios Sąjungos vyno ženklinimo taisyklės. 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (14) nustatytas išsamus visus vynininkystės metodus, gamybos metodus ir vynų pateikimo bei ženklinimo priemones visiškai apimančių techninių standartų sąrašas taip užtikrinant, kad minėti standartai būtų taikomi visais grandinės etapais ir kad vartotojai būtų apsaugoti bei tinkamai informuoti. Tame reglamente visų pirma tiksliai ir išsamiai apibrėžiamos medžiagos, kurios gali būti naudojamos gamyboje, jų naudojimo sąlygos ir pateikimas, tikslus vynininkystės metodų ir apdorojimo tipų sąrašas; draudžiama taikyti į šį sąrašą neįtrauktą metodą. Todėl tikslinga nereikalauti, kad šiuo etapu būtų nurodomas vyno sudedamųjų dalių sąrašas ir pateikiama maistinės vertės nuoroda. Alui ir spiritiniams gėrimams, kaip apibrėžta 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (15) 2 straipsnio 1 dalyje, turėtų būti taikomos tokios pačios išimtys, siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį bei atitiktį vynui nustatytoms sąlygoms. Vis dėlto po penkerių metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija parengs ataskaitą ir, prireikus, galės pasiūlyti specialius reikalavimus pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

(32)

Be to, svarbu vartotojams teikti informaciją ir apie kitus alkoholinius gėrimus. Jau galioja specialios Sąjungos vyno ženklinimo taisyklės. 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (14) nustatytas išsamus visus vynininkystės metodus, gamybos metodus ir vynų pateikimo bei ženklinimo priemones visiškai apimančių techninių standartų sąrašas taip užtikrinant, kad minėti standartai būtų taikomi visais grandinės etapais ir kad vartotojai būtų apsaugoti bei tinkamai informuoti. Tame reglamente visų pirma tiksliai ir išsamiai apibrėžiamos medžiagos, kurios gali būti naudojamos gamyboje, jų naudojimo sąlygos ir pateikimas, tikslus vynininkystės metodų ir apdorojimo tipų sąrašas; draudžiama taikyti į šį sąrašą neįtrauktą metodą. Todėl tikslinga nereikalauti, kad šiuo etapu būtų nurodomas vyno sudedamųjų dalių sąrašas ir pateikiama maistinės vertės nuoroda. Alui ir spiritiniams gėrimams, kaip apibrėžta 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (15) 2 straipsnio 1 dalyje, turėtų būti taikomos tokios pačios išimtys, siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį bei atitiktį vynui nustatytoms sąlygoms. Vis dėlto po penkerių metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija parengs ataskaitą ir, prireikus, galės pasiūlyti specialius reikalavimus pagal šį reglamentą.

| (33) | Maisto produkto kilmės šalis ar kilmės vieta turėtų būti
  privalomai
  nurodoma
  vadovaujantis 9 straipsnio 1 dalies k pastraipa,
  kai nesant tokios nuorodos vartotojai gali būti klaidinami dėl tokio produkto tikrosios kilmės šalies ar kilmės vietos. Kitais atvejais ▐ kilmės šalis ar kilmės vieta turėtų būti nurodyta taip, kad vartotojas nebūtų suklaidintas, ir remiantis aiškiai apibrėžtais kriterijais, užtikrinančiais vienodas galimybes pramonės įmonėms bei padedančiais vartotojams geriau suprasti su maisto produkto kilmės šalimi ar kilmės vieta susijusią informaciją. Tokie kriterijai
  netaikomi
  su maisto verslo operatoriaus pavadinimu ar adresu susijusiems duomenims. |
| --- | --- |

(33)

Maisto produkto kilmės šalis ar kilmės vieta turėtų būti
  privalomai
  nurodoma
  vadovaujantis 9 straipsnio 1 dalies k pastraipa,
  kai nesant tokios nuorodos vartotojai gali būti klaidinami dėl tokio produkto tikrosios kilmės šalies ar kilmės vietos. Kitais atvejais ▐ kilmės šalis ar kilmės vieta turėtų būti nurodyta taip, kad vartotojas nebūtų suklaidintas, ir remiantis aiškiai apibrėžtais kriterijais, užtikrinančiais vienodas galimybes pramonės įmonėms bei padedančiais vartotojams geriau suprasti su maisto produkto kilmės šalimi ar kilmės vieta susijusią informaciją. Tokie kriterijai
  netaikomi
  su maisto verslo operatoriaus pavadinimu ar adresu susijusiems duomenims.

| (34) | Jei
  maisto verslo operatoriai, norėdami atkreipti vartotojų dėmesį į jų maisto produkto privalumus ir ▐ Sąjungos gamybos standartus,
  nurodo
  , kad maisto produkto kilmės vieta yra Europos
  Sąjunga,
  tokios nuorodos
  privalo
  atitikti suderintus kriterijus.
  Tai taikoma ir nurodant valstybę narę. |
| --- | --- |

(34)

Jei
  maisto verslo operatoriai, norėdami atkreipti vartotojų dėmesį į jų maisto produkto privalumus ir ▐ Sąjungos gamybos standartus,
  nurodo
  , kad maisto produkto kilmės vieta yra Europos
  Sąjunga,
  tokios nuorodos
  privalo
  atitikti suderintus kriterijus.
  Tai taikoma ir nurodant valstybę narę.

| (35) | Sąjungos nepreferencinės kilmės taisyklės yra nustatytos 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (16), o šio reglamento įgyvendinimo taisyklės – 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93 (17). Nustatant maisto produktų kilmės šalį remiamasi tomis taisyklėmis, kurios yra gerai žinomomis prekybos įmonėms ir administracijoms bei kurios turėtų palengvinti kilmės šalies nustatymą. |
| --- | --- |

(35)

Sąjungos nepreferencinės kilmės taisyklės yra nustatytos 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (16), o šio reglamento įgyvendinimo taisyklės – 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93 (17). Nustatant maisto produktų kilmės šalį remiamasi tomis taisyklėmis, kurios yra gerai žinomomis prekybos įmonėms ir administracijoms bei kurios turėtų palengvinti kilmės šalies nustatymą.

| (36) | Maisto produkto maistinės vertės nuoroda – tai informacija apie maisto produktų energinę vertę ir tam tikras maisto
  bei sudedamąsias
  medžiagas juose.
  Valstybės narės savo veiksmais, pvz., vykdydamos mitybos veiksmų planą visuomenės sveikatos politikos pagrindu, turėtų remti informacijos apie maistinę vertę teikimą
  privaloma tvarka
  ant pakuotės priekinės ir užpakalinės dalies, nes taip
  būtų
  teikiamos specialios rekomendacijos, susijusios su
  visuomenės mitybos srities švietimu
  ,
  ir padedama rinktis maisto produktus pagal turimą informaciją. |
| --- | --- |

(36)

Maisto produkto maistinės vertės nuoroda – tai informacija apie maisto produktų energinę vertę ir tam tikras maisto
  bei sudedamąsias
  medžiagas juose.
  Valstybės narės savo veiksmais, pvz., vykdydamos mitybos veiksmų planą visuomenės sveikatos politikos pagrindu, turėtų remti informacijos apie maistinę vertę teikimą
  privaloma tvarka
  ant pakuotės priekinės ir užpakalinės dalies, nes taip
  būtų
  teikiamos specialios rekomendacijos, susijusios su
  visuomenės mitybos srities švietimu
  ,
  ir padedama rinktis maisto produktus pagal turimą informaciją.

| (37) | 2007 m. gegužės 30 d. minėtoje Komisijos baltojoje knygoje pabrėžiami tam tikri visuomenės sveikatai svarbūs mitybos elementai. Todėl privalomo informacijos apie maistinę vertę teikimo reikalavimai
  turėtų atitikti šioje baltojoje knygoje išdėstytas rekomendacijas
  . |
| --- | --- |

(37)

2007 m. gegužės 30 d. minėtoje Komisijos baltojoje knygoje pabrėžiami tam tikri visuomenės sveikatai svarbūs mitybos elementai. Todėl privalomo informacijos apie maistinę vertę teikimo reikalavimai
  turėtų atitikti šioje baltojoje knygoje išdėstytas rekomendacijas
  .

| (38) | Apskritai vartotojai nežino, kaip alkoholiniai gėrimai gali paveikti jų mitybą. Todėl
  būtų naudinga, jei gamintojai pateiktų
  informaciją apie alkoholinių gėrimų
  energinę vertę
  . |
| --- | --- |

(38)

Apskritai vartotojai nežino, kaip alkoholiniai gėrimai gali paveikti jų mitybą. Todėl
  būtų naudinga, jei gamintojai pateiktų
  informaciją apie alkoholinių gėrimų
  energinę vertę
  .

| (39) | Siekiant
  teisinio tikrumo ir Sąjungos
  teisės aktų ▐ darnos, į maisto produktų etiketes savanoriškai įtraukiant teiginį apie maistingumą arba sveikatingumą reikėtų laikytis 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (18). |
| --- | --- |

(39)

Siekiant
  teisinio tikrumo ir Sąjungos
  teisės aktų ▐ darnos, į maisto produktų etiketes savanoriškai įtraukiant teiginį apie maistingumą arba sveikatingumą reikėtų laikytis 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (18).

| (40) | Kad būtų išvengta nereikalingos naštos
  maisto produktų gamintojams ir prekybininkams
  , tam tikrų kategorijų maisto produktams, kurie yra neperdirbti arba kuriems informacija apie maistinę vertę nėra lemiamas
  veiksnys
  vartotojų
  sprendimui pirkti arba kurių išorinė pakuotė ar etiketė yra per maža
  ,
  kad joje būtų galima nurodyti privalomąją ženklinimo informaciją,
  nereikėtų taikyti reikalavimo privalomai pateikti maistinės vertės nuorodą, išskyrus jei pareiga teikti tokią informaciją nustatyta kitais
  Sąjungos
  teisės aktais. |
| --- | --- |

(40)

Kad būtų išvengta nereikalingos naštos
  maisto produktų gamintojams ir prekybininkams
  , tam tikrų kategorijų maisto produktams, kurie yra neperdirbti arba kuriems informacija apie maistinę vertę nėra lemiamas
  veiksnys
  vartotojų
  sprendimui pirkti arba kurių išorinė pakuotė ar etiketė yra per maža
  ,
  kad joje būtų galima nurodyti privalomąją ženklinimo informaciją,
  nereikėtų taikyti reikalavimo privalomai pateikti maistinės vertės nuorodą, išskyrus jei pareiga teikti tokią informaciją nustatyta kitais
  Sąjungos
  teisės aktais.

| (41) | Kad pateikiama informacija pasiektų paprastą vartotoją ir būtų informatyvi, ▐ ji turėtų būti lengvai suprantama
  paprastam vartotojui
  .
  Būtų tikslinga informaciją pateikti tame pačiame regėjimo lauke
  ,
  nes taip
  būtų užtikrinta, kad vartotojai, pirkdami maisto produktus, lengvai pamatytų pagrindinę informaciją apie maistinę vertę ▐. |
| --- | --- |

(41)

Kad pateikiama informacija pasiektų paprastą vartotoją ir būtų informatyvi, ▐ ji turėtų būti lengvai suprantama
  paprastam vartotojui
  .
  Būtų tikslinga informaciją pateikti tame pačiame regėjimo lauke
  ,
  nes taip
  būtų užtikrinta, kad vartotojai, pirkdami maisto produktus, lengvai pamatytų pagrindinę informaciją apie maistinę vertę ▐.

| (42) | Naujausi pokyčiai, susiję su maistinės vertės nuorodos išraiškos būdais, išskyrus kai sudedamosios dalys nurodomos 100 g /100 ml / 1 porcijai, kai kuriose valstybėse narėse ir maisto pramonės organizacijose rodo, kad vartotojams tokios sistemos patinka, nes jos padeda atlikti
  greitą
  pasirinkimą. Vis dėlto visoje
  Sąjungoje
  nėra
  mokslinių
  įrodymų, kaip paprastas vartotojas supranta kitus informacijos raiškos būdus ir kaip tokia informacija naudojasi.
  Siekiant užtikrinti galimybę palyginti produktus, esančius skirtingo dydžio pakuotėse,
  tikslinga ir toliau
  privalomai pateikti 100 g /100 ml produkto maistinės vertės nuorodą ir prireikus leisti teikti papildomą porcijos maistinės vertės nuorodą
  .
  Jei maisto produktas yra sufasuotas kaip atskira porcija, turėtų būti taip pat privaloma pateikti porcijos maistinės vertės nuorodą. Siekiant išvengti klaidinančios informacijos apie porcijos dydį, konsultuojantis Sąjungos lygiu turėtų būti nustatyti standartiniai porcijų dydžiai. |
| --- | --- |

(42)

Naujausi pokyčiai, susiję su maistinės vertės nuorodos išraiškos būdais, išskyrus kai sudedamosios dalys nurodomos 100 g /100 ml / 1 porcijai, kai kuriose valstybėse narėse ir maisto pramonės organizacijose rodo, kad vartotojams tokios sistemos patinka, nes jos padeda atlikti
  greitą
  pasirinkimą. Vis dėlto visoje
  Sąjungoje
  nėra
  mokslinių
  įrodymų, kaip paprastas vartotojas supranta kitus informacijos raiškos būdus ir kaip tokia informacija naudojasi.
  Siekiant užtikrinti galimybę palyginti produktus, esančius skirtingo dydžio pakuotėse,
  tikslinga ir toliau
  privalomai pateikti 100 g /100 ml produkto maistinės vertės nuorodą ir prireikus leisti teikti papildomą porcijos maistinės vertės nuorodą
  .
  Jei maisto produktas yra sufasuotas kaip atskira porcija, turėtų būti taip pat privaloma pateikti porcijos maistinės vertės nuorodą. Siekiant išvengti klaidinančios informacijos apie porcijos dydį, konsultuojantis Sąjungos lygiu turėtų būti nustatyti standartiniai porcijų dydžiai.

| (43) | Pagrindiniame regėjimo lauke lengvai suprantama forma maisto sudedamųjų dalių kiekio ir lyginamųjų rodiklių, pagal kuriuos galima įvertinti maisto produkto maistines savybes, pateikimas turėtų būti laikomas maistinės vertės nuorodos dalimi, o ne atskirų teiginių grupe. |
| --- | --- |

(43)

Pagrindiniame regėjimo lauke lengvai suprantama forma maisto sudedamųjų dalių kiekio ir lyginamųjų rodiklių, pagal kuriuos galima įvertinti maisto produkto maistines savybes, pateikimas turėtų būti laikomas maistinės vertės nuorodos dalimi, o ne atskirų teiginių grupe.

| (44) | Remiantis patirtimi nustatyta, kad daugeliu atveju, kai informacija apie maistą teikiama savanoriškai, privalomoji informacija apie maistą būna mažiau aiški. Todėl turėtų būti numatyti kriterijai, kurie padėtų maisto verslo operatoriams ir vykdymą užtikrinančioms institucijoms užtikrinti tolygų privalomosios ir savanoriškai teikiamos informacijos apie maistą teikimą. |
| --- | --- |

(44)

Remiantis patirtimi nustatyta, kad daugeliu atveju, kai informacija apie maistą teikiama savanoriškai, privalomoji informacija apie maistą būna mažiau aiški. Todėl turėtų būti numatyti kriterijai, kurie padėtų maisto verslo operatoriams ir vykdymą užtikrinančioms institucijoms užtikrinti tolygų privalomosios ir savanoriškai teikiamos informacijos apie maistą teikimą.

| (45) | ▐ Informacija apie galimus alergenus
  tai pat
  labai svarbi
  alergiškiems žmonėms, kiek ji susijusi su iš anksto nesufasuotais ir viešojo maitinimo įstaigų maisto produktais
  . Todėl tokia informacija vartotojui turėtų būti ▐ visada
  prieinama
  . |
| --- | --- |

(45)

▐ Informacija apie galimus alergenus
  tai pat
  labai svarbi
  alergiškiems žmonėms, kiek ji susijusi su iš anksto nesufasuotais ir viešojo maitinimo įstaigų maisto produktais
  . Todėl tokia informacija vartotojui turėtų būti ▐ visada
  prieinama
  .

| (46) | Šiuo reglamentu derinamose srityse valstybės narės turėtų priimti tik tokias nuostatas, kokios numatytos šiame reglamente, išskyrus atvejus, kai jame konkrečiai nurodyta kitaip.
  Be to, kadangi dėl nacionalinių ženklinimo reikalavimų gali kilti kliūčių laisvam judėjimui vidaus rinkoje, valstybės narės turėtų įrodyti, kad šios priemonės yra būtinos, ir nurodyti, kaip jos užtikrins, kad šios priemonės būtų taikomos kuo mažiau ribojant prekybą. |
| --- | --- |

(46)

Šiuo reglamentu derinamose srityse valstybės narės turėtų priimti tik tokias nuostatas, kokios numatytos šiame reglamente, išskyrus atvejus, kai jame konkrečiai nurodyta kitaip.
  Be to, kadangi dėl nacionalinių ženklinimo reikalavimų gali kilti kliūčių laisvam judėjimui vidaus rinkoje, valstybės narės turėtų įrodyti, kad šios priemonės yra būtinos, ir nurodyti, kaip jos užtikrins, kad šios priemonės būtų taikomos kuo mažiau ribojant prekybą.

| (47) | Informacijos apie maistą taisyklės turėtų būti tokios, kad jas būtų galima lengvai suderinti su greitai kintančia socialine, ekonomine ir technologine aplinka. |
| --- | --- |

(47)

Informacijos apie maistą taisyklės turėtų būti tokios, kad jas būtų galima lengvai suderinti su greitai kintančia socialine, ekonomine ir technologine aplinka.

| (48) | Tam tikrų informacijos apie maistą aspektų, dėl kurių kuriami naujoviški šiuolaikiniai prekybos metodai, atžvilgiu būtina leisti vykdyti pakankamai bandymų ir vartotojų tyrimų bei teikti patikimus geriausių sistemų įrodymus. Todėl tokiais atvejais Sąjungos informacijos apie maistą teisės aktais turėtų būti nustatyti privalomi pagrindiniai reikalavimai, užtikrinantys tinkamą vartotojų apsaugos ir informavimo lygį, o tokių reikalavimų vykdymas turėtų būti lankstus ir atitikti vidaus rinkos nuostatas. |
| --- | --- |

(48)

Tam tikrų informacijos apie maistą aspektų, dėl kurių kuriami naujoviški šiuolaikiniai prekybos metodai, atžvilgiu būtina leisti vykdyti pakankamai bandymų ir vartotojų tyrimų bei teikti patikimus geriausių sistemų įrodymus. Todėl tokiais atvejais Sąjungos informacijos apie maistą teisės aktais turėtų būti nustatyti privalomi pagrindiniai reikalavimai, užtikrinantys tinkamą vartotojų apsaugos ir informavimo lygį, o tokių reikalavimų vykdymas turėtų būti lankstus ir atitikti vidaus rinkos nuostatas.

| (49) | Kad išsamesni informacijos apie maistą reikalavimai būtų parengti ir nustatyti dialektiniu būdu bei pagrįsti gerąja praktika, Bendrijos ir nacionaliniu lygiais turėtų būti užtikrinti lankstūs mechanizmai, pagrįsti atviromis ir skaidriomis konsultacijomis su visuomene ir darnia įvairių suinteresuotųjų subjektų sąveika. Taikant tokį mechanizmą ir remiantis patikimu vartotojų tyrimu bei išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotais subjektais gali būti sukurtos neprivalomos nacionalinės sistemos. Turėtų būti parengti mechanizmai, padedantys vartotojams atpažinti pagal nacionalines sistemas paženklintus maisto produktus, pvz., priskiriant jiems identifikavimo numerį ar simbolį. |
| --- | --- |

(49)

Kad išsamesni informacijos apie maistą reikalavimai būtų parengti ir nustatyti dialektiniu būdu bei pagrįsti gerąja praktika, Bendrijos ir nacionaliniu lygiais turėtų būti užtikrinti lankstūs mechanizmai, pagrįsti atviromis ir skaidriomis konsultacijomis su visuomene ir darnia įvairių suinteresuotųjų subjektų sąveika. Taikant tokį mechanizmą ir remiantis patikimu vartotojų tyrimu bei išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotais subjektais gali būti sukurtos neprivalomos nacionalinės sistemos. Turėtų būti parengti mechanizmai, padedantys vartotojams atpažinti pagal nacionalines sistemas paženklintus maisto produktus, pvz., priskiriant jiems identifikavimo numerį ar simbolį.

| (50) | Kad skirtingose valstybėse narėse būtų gauti nuoseklūs rezultatai, būtina skatinti nuolatinius valstybių narių ir Komisijos gerosios praktikos bei patirties mainus ir siekti, kad tokiuose mainuose dalyvautų suinteresuoti subjektai. |
| --- | --- |

(50)

Kad skirtingose valstybėse narėse būtų gauti nuoseklūs rezultatai, būtina skatinti nuolatinius valstybių narių ir Komisijos gerosios praktikos bei patirties mainus ir siekti, kad tokiuose mainuose dalyvautų suinteresuoti subjektai.

| (51) | Valstybės narės turėtų vykdyti oficialią kontrolę, kad užtikrintų, jog šio reglamento būtų laikomasi pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (19) nuostatas. |
| --- | --- |

(51)

Valstybės narės turėtų vykdyti oficialią kontrolę, kad užtikrintų, jog šio reglamento būtų laikomasi pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (19) nuostatas.

| (52) | Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 ir 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis (20) esančios nuorodos į Direktyvą 90/496/EEB turėtų būti patikslintos atsižvelgiant į šį reglamentą. Todėl Reglamentus (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(52)

Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 ir 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis (20) esančios nuorodos į Direktyvą 90/496/EEB turėtų būti patikslintos atsižvelgiant į šį reglamentą. Todėl Reglamentus (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (53) | Kad suinteresuotosios šalys, visų pirma MVĮS, galėtų ant produktų teikti informaciją apie maistinę vertę, laipsniškai, taikant tęstinius pereinamuosius laikotarpius ir papildomą pereinamąjį laikotarpį mikroįmonėms, turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis teikti informaciją apie maistinę vertę taptų privaloma. |
| --- | --- |

(53)

Kad suinteresuotosios šalys, visų pirma MVĮS, galėtų ant produktų teikti informaciją apie maistinę vertę, laipsniškai, taikant tęstinius pereinamuosius laikotarpius ir papildomą pereinamąjį laikotarpį mikroįmonėms, turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis teikti informaciją apie maistinę vertę taptų privaloma.

| (54) | Žinoma, rankų darbo maisto produktų ir mažmeninės prekybos maisto produktais sektoriaus šviežių gaminių, pagaminamų tiesiogiai pardavimo vietose, sudėtyje gali būti medžiagų, kurios jautriems asmenims sukelia alergines arba netoleravimo reakcijas. Vis dėlto kadangi tiesioginio bendravimo su pirkėjais metu parduodami būtent nesufasuoti produktai, atitinkamą informaciją reikėtų perduoti, pvz., per pokalbį pardavimo metu arba pardavimo vietose pateikiant aiškiai matomą informacinį ženklą arba informacinę medžiagą. |
| --- | --- |

(54)

Žinoma, rankų darbo maisto produktų ir mažmeninės prekybos maisto produktais sektoriaus šviežių gaminių, pagaminamų tiesiogiai pardavimo vietose, sudėtyje gali būti medžiagų, kurios jautriems asmenims sukelia alergines arba netoleravimo reakcijas. Vis dėlto kadangi tiesioginio bendravimo su pirkėjais metu parduodami būtent nesufasuoti produktai, atitinkamą informaciją reikėtų perduoti, pvz., per pokalbį pardavimo metu arba pardavimo vietose pateikiant aiškiai matomą informacinį ženklą arba informacinę medžiagą.

| (55) | Kadangi šio Reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.
  ▐ |
| --- | --- |

(55)

Kadangi šio Reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

▐

| (56) | Pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. |
| --- | --- |

(56)

Pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu.

| (57) | Siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti technines sudedamųjų dalių, sukeliančių alergiją ar netoleravimą, sąrašo aiškinimo gaires, siekiant nustatyti, kaip nurodyti minimalų tinkamumo vartoti terminą, ir priimti poziciją dėl valstybės narės priimtų nacionalinių nuostatų. Vadovaujantis SESV 291 straipsniu pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimtu reglamentu iš anksto nustatomi valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai. Iki bus priimtas šis naujas reglamentas, 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (21) taikomas toliau, išskyrus reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kuri yra netaikoma tiek, kiek tos nuostatos atitinka iš dalies pakeistas Sutartis. Nepaisant to, įsigaliojus naujam reglamentui, nuorodos į šias nuostatas turėtų būti pakeistos nuorodomis į naujame reglamente nustatytas taisykles ir principus,


  ▐ |
| --- | --- |

(57)

Siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti technines sudedamųjų dalių, sukeliančių alergiją ar netoleravimą, sąrašo aiškinimo gaires, siekiant nustatyti, kaip nurodyti minimalų tinkamumo vartoti terminą, ir priimti poziciją dėl valstybės narės priimtų nacionalinių nuostatų. Vadovaujantis SESV 291 straipsniu pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimtu reglamentu iš anksto nustatomi valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai. Iki bus priimtas šis naujas reglamentas, 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (21) taikomas toliau, išskyrus reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kuri yra netaikoma tiek, kiek tos nuostatos atitinka iš dalies pakeistas Sutartis. Nepaisant to, įsigaliojus naujam reglamentui, nuorodos į šias nuostatas turėtų būti pakeistos nuorodomis į naujame reglamente nustatytas taisykles ir principus,

▐

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

▐

1.   Reglamentu nustatomi informaciją apie maistą, visų pirma maisto produktų ženklinimą, reglamentuojantys bendrieji principai, reikalavimai ir atsakomybė. Jame nustatomos vartotojų teisę į informaciją užtikrinančios priemonės ir informacijos apie maistą teikimo procedūra, atsižvelgiant į tai, kad dėl pokyčių ateityje ir naujų informacijos reikalavimų reikia sukurti pakankamai lanksčią aplinką.

2.   Reglamentas taikomas visuose maisto grandinės etapuose,
  kai tai susiję
  su informacijos apie maistą teikimu
  galutiniam
  vartotojui.

Reglamentas taikomas visiems galutiniam vartotojui
  tiekti
  skirtiems
  fasuotiems
  maisto produktams ▐ ir viešojo maitinimo įstaigoms tiekti
  skirtiems
  maisto
  produktams
  .

Jis netaikomas maisto produktams, kurie yra pakuojami tiesiogiai pardavimo vietoje prieš juos pateikiant galutiniam vartotojui.

Šis reglamentas transporto įmonių teikiamoms viešojo maitinimo paslaugoms taikomas tik tuo atveju, jeigu šios paslaugos teikiamos maršrutuose, jungiančiuose du Sąjungos teritorijos taškus.

3.
     
  Šis reglamentas taikomas tik vykdant įmonės verslą pagamintiems maisto produktams; šiose įmonėse pagal jų pobūdį veikla yra tęstinė ir pagrįsta tam tikra organizacine struktūra. Šis reglamentas netaikomas atsitiktiniam privačių asmenų atliekamam maisto produktų tvarkymui, tiekimui ir pardavimui per renginius, pvz., labdaros renginius ar vietos bendruomenės šventes ir susitikimus, ir panašiai veiklai.

4.
     
  Iš trečiųjų valstybių kilę maisto produktai gali būti platinami Sąjungoje tik kai jie atitinka šio reglamento reikalavimus.

5.   Šis reikalavimas taikomas nepažeidžiant konkretiems maisto produktams taikomuose specialiuose
  Sąjungos
  teisės aktuose nustatytų ženklinimo reikalavimų.
  Komisija iki ... (22) paskelbia išsamų ir atnaujintą visų ženklinimo reikalavimų, kurie numatyti konkretiems maisto produktams taikomuose specialiuose Sąjungos teisės aktuose, sąrašą ir šį sąrašą paskelbia internete.

Komisija ne vėliau kaip ... (23) pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šių konkrečių ženklinimo reikalavimų atitiktį šiam reglamentui. Prireikus, Komisija kartu su šia ataskaita pateikia atitinkamą pasiūlymą dėl šio reglamento pakeitimo.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | „maistas“, „maisto produktus reglamentuojantys įstatymai“, „maisto verslas“, „maisto verslo operatorius“, „mažmeninė prekyba“, „tiekimas rinkai“ ir „galutinis vartotojas“, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 1, 2, 3, 7, 8 ir 18 dalyse; |
| --- | --- |

a)

„maistas“, „maisto produktus reglamentuojantys įstatymai“, „maisto verslas“, „maisto verslo operatorius“, „mažmeninė prekyba“, „tiekimas rinkai“ ir „galutinis vartotojas“, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 1, 2, 3, 7, 8 ir 18 dalyse;

| b) | „perdirbimas“, „neperdirbti produktai“ ir „perdirbti produktai“, kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (24) 2 straipsnio 1 dalies m, n ir o punktuose; |
| --- | --- |

b)

„perdirbimas“, „neperdirbti produktai“ ir „perdirbti produktai“, kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (24) 2 straipsnio 1 dalies m, n ir o punktuose;

| c) | „maisto priedas“ ir „pagalbinės perdirbimo medžiagos“, kaip apibrėžta 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvos 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo (25) 1 straipsnio 2 dalyje ir 1 straipsnio 3 dalies a punkte; |
| --- | --- |

c)

„maisto priedas“ ir „pagalbinės perdirbimo medžiagos“, kaip apibrėžta 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvos 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo (25) 1 straipsnio 2 dalyje ir 1 straipsnio 3 dalies a punkte;

| d) | „kvapioji medžiaga“, kaip apibrėžta 1988 m. birželio 22 d. Tarybos direktyvos 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis, suderinimo (26) 1 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

d)

„kvapioji medžiaga“, kaip apibrėžta 1988 m. birželio 22 d. Tarybos direktyvos 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis, suderinimo (26) 1 straipsnio 2 dalies a punkte;

| e) | „mėsa“ ir „mechaniškai atskirta mėsa“, kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (27), I priedo 1.1 ir 1.14 punktuose; |
| --- | --- |

e)

„mėsa“ ir „mechaniškai atskirta mėsa“, kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (27), I priedo 1.1 ir 1.14 punktuose;

| f) | „teiginys“, „maistinė medžiaga“, „kita medžiaga“, „teiginys apie maistingumą“ ir „teiginys apie sveikatingumą“, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 2 straipsnio 2 dalies 1–5 punktuose. |
| --- | --- |

f)

„teiginys“, „maistinė medžiaga“, „kita medžiaga“, „teiginys apie maistingumą“ ir „teiginys apie sveikatingumą“, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 2 straipsnio 2 dalies 1–5 punktuose.

2.   Be to, vartojamos šios terminų apibrėžtys:

a)   informacija apie maistą– informacija apie maisto produktą galutiniam vartotojui, pateikiama etiketėje, kituose kartu pateikiamuose dokumentuose arba bet kuriomis kitomis priemonėmis,įskaitant moderniąsias
  technologijas
  arba žodinę komunikaciją. Prie šios informacijos nepriskiriami komerciniai pranešimai, kaip apibrėžta 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (28);

▐

b)   viešojo maitinimo įstaigos– visos įstaigos (įskaitant
  prekybos automatus,
  transporto priemones ar stacionariai įrengtus arba kilnojamus prekystalius), kaip antai restoranai, valgyklos, mokyklos
  ,
  ligoninės
  arba maitinimo paslaugas teikiančios bendrovės
  , kuriose vykdant veiklą maistas ruošiamas galutiniam vartotojui vartoti
  nedelsiant
  ;

c)   fasuoti maisto produktai– kiekvienas atskiras galutiniam vartotojui ir viešojo maitinimo įstaigoms pateikiamas prekinis vienetas, kurį sudaro
  pakuotėje esantis
  maisto produktas ▐, nesvarbu ar ši pakuotė produktą dengia visiškai arba tik iš dalies, bet visada taip, kad pakuotės turinio nebūtų galima pakeisti jos neatidarius arba nepakeitus;

d)
     nefasuoti maisto produktai–

e)
     rankų darbo maisto produktas–

f)   sudedamoji dalis– visos medžiagos, įskaitant maisto priedus ir maisto fermentus, ir visi sudėtinės sudedamosios dalies elementai, naudojami gaminant maisto produktus arba juos ruošiant ir
  esantys
  gatavame produkte, nors ir pakitusiu pavidalu ▐;

g)   kilmės vieta– vietovė,
  šalis ar regionas, kuriame žemės ūkio produktai arba sudedamosios dalys yra visiškai išgautos
  pagal Reglamento (EEB) Nr.
  2913/92
  23
  straipsnio 2 dalį
  ;

h)   sudėtinė sudedamoji dalis– sudedamoji dalis, kuri pati yra iš daugiau nei vienos sudedamosios dalies sudarytas produktas;

i)   etiketė– tai bet kuris žymuo, prekės ženklas, ženklas, vaizduojamoji arba kitokia aprašomoji medžiaga, surašyti ar atspausdinti maisto produkto pakuotėje, uždėti trafaretu, joje pažymėti, įspausti ar ant jos atspausti arba prie jos pritvirtinti;

j)   ženklinimas– visi su maisto produktu susiję žodžiai, informacija, prekės ženklai, registruotasis prekės pavadinimas, vaizduojamoji medžiaga arba simbolis, nurodyti ant pakuotės, dokumente, pastaboje (įspėjime), etiketėje, žiede ar lankelyje, pridedamuose prie tokio maisto produkto arba jį nurodančiuose;

k)   regėjimo laukas– visas pakuotės paviršius, kuriame pateiktą informaciją galima perskaityti iš vieno regėjimo taško, kad
  ▐
  būtų galima greitai ir lengvai gauti ženklinimo informaciją ▐;

l)
     įskaitomumas–
  teksto, inter alia, atspausdinimas, reljefas, žymėjimas, graviravimas ar antspaudavimas taip, kad vidutiniškai matantis vartotojas galėtų be pagalbinių optinių priemonių suvokti maisto produkto etiketėje pateiktos informacijos esmę; įskaitomumas priklauso nuo šrifto dydžio, rūšies, storumo, atstumo tarp žodžių, raidžių ir eilučių, santykio tarp raidžių pločio ir aukščio bei kontrasto tarp šrifto ir fono;

▐

m)   įprastinis pavadinimas– pavadinimas, kuris valstybės narės, kurioje parduodamas maisto produktas, vartotojams yra
  suprantamas
  kaip maisto produkto pavadinimas ir kurio nereikia išsamiau aiškinti;

n)   aprašomasis pavadinimas– pavadinimas, kuriuo apibūdinamas maisto produktas ir prireikus jo naudojimo paskirtis, kuris yra pakankamai aiškus, kad vartotojas suprastų to maisto produkto pobūdį ir atskirtų nuo kitų produktų, su kuriais jis gali būti painiojamas;

▐

o)
     produktas iš vienos sudedamosios dalies–

p)   pagrindiniai reikalavimai– reikalavimai, pagal kuriuos vartotojo apsaugos ir informacijos apie maistą lygis nustatomas atsižvelgiant į konkretų klausimą, nustatyti
  Sąjungos
  akte ▐;

q)   minimalus tinkamumo vartoti terminas– data, iki kurios produktas išlaiko savo specifines savybes, kai jis buvo ▐ laikomas laikantis
  ant pakuotės pateiktų nurodymų arba specialių instrukcijų
  ;

r)
     galutinis suvartojimo terminas–

s)
     pagaminimo data–

t)   geroji praktika– standartai, sistemos, iniciatyvos ar kiti veiksmai, kuriems pritaria kompetentingos institucijos ir kurie, kaip rodo patirtis ir moksliniai tyrimai, daugumai vartotojų yra veiksmingiausi ir laikomi sektinu pavyzdžiu;

u)
     maisto produkto pakaitalas–

3.   Šiame reglamente maisto produkto kilmės šalis yra maisto produkto kilmės šalis, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 23–26 straipsniuose.

4.   Be to, vartojamos I priede pateiktos specialių terminų apibrėžtys.

II   SKYRIUS

BENDRIEJI INFORMACIJOS APIE MAISTĄ PRINCIPAI

3 straipsnis

Bendrieji tikslai

1.   Teikiant informaciją apie maistą
  , vadovaujantis vartotojų interesais,
  siekiama patikimai saugoti ▐ sveikatą
  , užtikrinti skaidrumą bei galimybę palyginti produktus
  ir sudaryti sąlygas rinktis remiantis turima informacija bei saugiai vartoti maisto produktus ▐.

2.
     
  Maisto produktų etiketė paprastam vartotojui turi būti lengvai atpažįstama, įskaitoma ir suprantama.

3.   Informacijos apie maistą teisės aktais siekiama laisvo teisėtai pagaminto ir parduodamo maisto produktų judėjimo Sąjungoje ▐.

4.   Kai pagal informacijos apie maistą teisės aktus nustatomi nauji reikalavimai,
  nebent tokie reikalavimai yra susiję su žmonių sveikatos apsauga,
  įsigaliojus naujiesiems reikalavimams
  turi būti nustatytas pereinamasis laikotarpis
  , per kurį maisto produktai, kurių etiketės neatitinka naujų reikalavimų, gali būti tiekiami rinkai, ir tokių maisto produktų, kurie rinkai buvo tiekti dar nepasibaigus pereinamajam laikotarpiui, atsargos gali būti toliau pardavinėjamos iki jos pasibaigs.
  Naujos maisto produktų ženklinimo taisyklės turi būti nustatomos atsižvelgiant į bendrą Komisijos, pasikonsultavus su valstybėmis narėmis ir interesų grupėmis, nustatytą įgyvendinimo datą.

4 straipsnis

Privalomąją informaciją apie maistą reglamentuojantys principai

1.   Kai pagal ▐ teisės aktus privaloma teikti ▐ informaciją apie maistą, visų pirma teikiama vienai iš toliau išvardytų kategorijų priskiriama informacija:

| a) | informacija apie maisto produkto tapatumą ir sudėtį,
  kiekius,
  savybes ar kitas ypatybes; |
| --- | --- |

a)

informacija apie maisto produkto tapatumą ir sudėtį,
  kiekius,
  savybes ar kitas ypatybes;

| b) | informacija apie vartotojų sveikatos ir saugaus maisto vartojimo apsaugą. Visų pirma tai informacija, susijusi su:






  i) | sudėties savybėmis, kurios gali būti kenksmingos tam tikrų grupių vartotojų sveikatai, |
| --- | --- | --- |

b)

informacija apie vartotojų sveikatos ir saugaus maisto vartojimo apsaugą. Visų pirma tai informacija, susijusi su:

i)

sudėties savybėmis, kurios gali būti kenksmingos tam tikrų grupių vartotojų sveikatai,

| ii) | tinkamumo vartoti terminu, laikymu ir saugiu vartojimu
  , o atitinkamais atvejais – produkto saugojimo po jo atidarymo reikalavimais
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

ii)

tinkamumo vartoti terminu, laikymu ir saugiu vartojimu
  , o atitinkamais atvejais – produkto saugojimo po jo atidarymo reikalavimais
  ;

▐

| c) | informacija apie maistines savybes, kad vartotojai, įskaitant turinčius specialių mitybos reikalavimų, galėtų rinktis remdamiesi turima informacija. |
| --- | --- |

c)

informacija apie maistines savybes, kad vartotojai, įskaitant turinčius specialių mitybos reikalavimų, galėtų rinktis remdamiesi turima informacija.

2.   Svarstant, ar reikia teikti privalomąją informaciją apie maistą, atsižvelgiama į
  suinteresuotų subjektų (įskaitant vartotojus, gamintojus ir kt
  .
  ) galimas sąnaudas ir naudą teikiant tam tikrą informaciją
  .

5 straipsnis

Konsultacijos su Europos maisto saugos tarnyba

Visos informacijos apie maistą teisės aktų priemonės, galinčios daryti poveikį visuomenės sveikatai, priimamos pasikonsultavus su Europos maisto saugos tarnyba ( toliau – Tarnyba).

III   SKYRIUS

BENDRIEJI INFORMACIJOS APIE MAISTĄ REIKALAVIMAI IR MAISTO VERSLO OPERATORIŲ ATSAKOMYBĖ

6 straipsnis

Pagrindinis reikalavimas

Pagal šį reglamentą su kiekvienu maisto produktu, skirtu tiekti galutiniam vartotojui ar viešojo maitinimo įstaigoms, teikiama informacija apie maistą.

7 straipsnis

Sąžininga informacijos pateikimo praktika

1.   Informacija apie maistą neturi klaidinti, visų pirma:

| a) | naudojant
  maisto produkto
  aprašymą ir (arba) iliustracijas
  ,
  kurios galėtų suteikti vartotojams klaidingos informacijos apie
  jo pobūdį, tapatybę, savybes, sudėtį,
  konkrečias sudedamąsias dalis ir jų kiekį produkte,
  tinkamumo vartoti terminą, kilmės šalį ar kilmės vietą, pagaminimo ar išauginimo būdą; |
| --- | --- |

a)

naudojant
  maisto produkto
  aprašymą ir (arba) iliustracijas
  ,
  kurios galėtų suteikti vartotojams klaidingos informacijos apie
  jo pobūdį, tapatybę, savybes, sudėtį,
  konkrečias sudedamąsias dalis ir jų kiekį produkte,
  tinkamumo vartoti terminą, kilmės šalį ar kilmės vietą, pagaminimo ar išauginimo būdą;

| b) | pateikiant nuorodą arba atitinkamas iliustracijas ant pakuotės sudarant įspūdį vartotojui, kad šioje pakuotėje yra tam tikras produktas arba sudedamoji medžiaga, nors iš tiesų pakuotėje yra maisto produkto pakaitalas ar paprastai atitinkamam produktui pagaminti naudojamos sudedamosios medžiagos pakaitalas. Tokiais atvejais produkto pakuotės priekinėje pusėje turi būti papildomai nurodyta „pakaitalas“ arba „pagaminta naudojant (medžiagos pakaitalo pavadinimas) vietoj (pakeičiamos medžiagos pavadinimas)“; |
| --- | --- |

b)

pateikiant nuorodą arba atitinkamas iliustracijas ant pakuotės sudarant įspūdį vartotojui, kad šioje pakuotėje yra tam tikras produktas arba sudedamoji medžiaga, nors iš tiesų pakuotėje yra maisto produkto pakaitalas ar paprastai atitinkamam produktui pagaminti naudojamos sudedamosios medžiagos pakaitalas. Tokiais atvejais produkto pakuotės priekinėje pusėje turi būti papildomai nurodyta „pakaitalas“ arba „pagaminta naudojant (medžiagos pakaitalo pavadinimas) vietoj (pakeičiamos medžiagos pavadinimas)“;

| c) | sudarant įspūdį, kad mėsos produktas yra pagamintas iš vieno mėsos gabalo, nors iš tikrųjų produktas susideda iš sujungtų mėsos gabalų. Tokiais atvejais produkto pakuotės priekinėje pusėje turi būti nuoroda „sujungti mėsos gabalai“; |
| --- | --- |

c)

sudarant įspūdį, kad mėsos produktas yra pagamintas iš vieno mėsos gabalo, nors iš tikrųjų produktas susideda iš sujungtų mėsos gabalų. Tokiais atvejais produkto pakuotės priekinėje pusėje turi būti nuoroda „sujungti mėsos gabalai“;

| d) | maisto produktui priskiriant poveikį arba savybių, kurių jis iš tikrųjų neturi; |
| --- | --- |

d)

maisto produktui priskiriant poveikį arba savybių, kurių jis iš tikrųjų neturi;

| e) | sudarant įspūdį apie ypatingas maisto produkto savybes, nors jos iš esmės būdingos visiems panašiems maisto produktams
  arba ypač pabrėžiant tam tikrų sudedamųjų ir (arba) maisto medžiagų nebuvimą, kurių aptariamame produkte iš esmės nėra
  ; |
| --- | --- |

e)

sudarant įspūdį apie ypatingas maisto produkto savybes, nors jos iš esmės būdingos visiems panašiems maisto produktams
  arba ypač pabrėžiant tam tikrų sudedamųjų ir (arba) maisto medžiagų nebuvimą, kurių aptariamame produkte iš esmės nėra
  ;

| f) | aiškiai reklamuojant, kad yra labai sumažintas cukraus ir (arba) riebalų kiekis, jeigu tuo pačiu metu nėra atitinkamai sumažinama aptariamo maisto produkto energinė vertė (kilodžauliais arba kilokalorijomis); |
| --- | --- |

f)

aiškiai reklamuojant, kad yra labai sumažintas cukraus ir (arba) riebalų kiekis, jeigu tuo pačiu metu nėra atitinkamai sumažinama aptariamo maisto produkto energinė vertė (kilodžauliais arba kilokalorijomis);

| g) | nurodant pavadinimą „dietinis produktas“, jeigu maisto produktas neatitinka Sąjungos nuostatų dėl maisto produktų, asmenims, turintiems specialius mitybos poreikius; |
| --- | --- |

g)

nurodant pavadinimą „dietinis produktas“, jeigu maisto produktas neatitinka Sąjungos nuostatų dėl maisto produktų, asmenims, turintiems specialius mitybos poreikius;

| h) | pieną apibrėžiant kaip „šviežią“ jeigu jo suvartojimo terminas yra ilgesnis nei septynios dienos po išpilstymo dienos. |
| --- | --- |

h)

pieną apibrėžiant kaip „šviežią“ jeigu jo suvartojimo terminas yra ilgesnis nei septynios dienos po išpilstymo dienos.

2.   Informacija apie maistą turi būti tiksli, aiški ir vartotojui lengvai suprantama.

3.   Atsižvelgiant į leidžiančias nukrypti nuostatas, numatytas
  Sąjungos
  teisės aktuose, taikomuose natūraliam mineraliniam vandeniui ir specialios paskirties maisto produktams, informacijoje apie maistą maisto produktams nepriskiriamos profilaktinės ar gydomosios savybės ir nedaroma nuoroda į jas.

4.   
  1 ir 3 dalys
  taip pat taikomos:

| a) | reklamai; |
| --- | --- |

a)

reklamai;

| b) | maisto produktų pateikimui, ypač jų formai, išvaizdai, pakuotei, naudojamoms pakavimo medžiagoms, jų išdėstymo tvarkai ir aplinkai. |
| --- | --- |

b)

maisto produktų pateikimui, ypač jų formai, išvaizdai, pakuotei, naudojamoms pakavimo medžiagoms, jų išdėstymo tvarkai ir aplinkai.

8 straipsnis

Atsakomybė

1.   
  Asmuo, atsakingas už informaciją apie
  maistą
  ,
  užtikrina, kad būtų
  pateikti išvardyti duomenys ir kad šių duomenų turinys būtų teisingas
  .

2.   
  Už informaciją apie maistą atsakingas asmuo turi būti maisto verslo operatorius, kuris pirmą kartą maisto produktus tiekia Europos Sąjungos rinkai arba, prireikus, maisto verslo operatorius, kurio vardu ir pavarde arba įmonės pavadinimu prekiaujama maisto produktais
  .

3.   
  Atsižvelgiant į tai, kokį poveikį
  maisto verslo operatorių
  veikla turi jų kontroliuojamos įmonės pateikiamai informacijai apie maisto produktą, jie
  užtikrina, kad
  pateikiama
  informacija
  atitiktų šio reglamento nuostatas
  .

4.   Maisto verslo operatoriai, vykdantys informacijai apie maistą poveikio neturinčią mažmeninės prekybos ar platinimo veiklą, neviršydami savo veiklos ribų tinkamai
  padeda
  užtikrinti
  , kad būtų laikomasi
  informacijos apie maistą reikalavimų ▐, ir visų pirma netiekia maisto produktų, jeigu jie, vadovaudamiesi turima informacija
  ir
  profesine patirtimi, žino ar numano, kad šie produktai
  neatitinka tų
  reikalavimų ▐.

5.   Maisto verslo operatoriai, vykdydami veiklą, kurią jie kontroliuoja, užtikrina, kad su nefasuotais maisto produktais susijusi informacija būtų
  prieinama
  maisto produktą
  vėlesnio pardavimo arba vėlesnio perdirbimo tikslais tvarkančiam
  operatoriui tam, kad
  jo paklausus jis galėtų pateikti
  9 straipsnio
  1 dalies
  a–c
  , f
  ir
  h
  punktuose
  nurodytą privalomąją informaciją
  apie maisto produktus.

6.   Toliau išvardytais atvejais maisto verslo operatoriai, vykdydami jų kontroliuojamą veiklą, užtikrina, kad pagal 9 straipsnį būtini privalomi duomenys būtų nurodyti ant išorinės pakuotės, kurioje maisto produktas pateikiamas prekybai, arba su maisto produktais susijusiuose prekybiniuose dokumentuose, jei galima užtikrinti, kad tokie dokumentai pateikiami su susijusiu maisto produktu, arba buvo išsiųsti anksčiau ar pristatant:

| a) | jei fasuotas maisto produktas skirtas galutiniam vartotojui, tačiau juo prekiaujama ankstesniu etapu (iki parduodant galutiniam vartotojui), ir jei tada jis neparduodamas viešojo maitinimo įstaigoms; |
| --- | --- |

a)

jei fasuotas maisto produktas skirtas galutiniam vartotojui, tačiau juo prekiaujama ankstesniu etapu (iki parduodant galutiniam vartotojui), ir jei tada jis neparduodamas viešojo maitinimo įstaigoms;

| b) | jei fasuotas maisto produktas skirtas tiekti viešojo maitinimo įstaigoms, kur jis bus ruošiamas, perdirbamas, skirstomas į dalis ar pjaustomas. |
| --- | --- |

b)

jei fasuotas maisto produktas skirtas tiekti viešojo maitinimo įstaigoms, kur jis bus ruošiamas, perdirbamas, skirstomas į dalis ar pjaustomas.

Nepažeisdami pirmos pastraipos, maisto verslo operatoriai užtikrina, kad 9 straipsnio 1 dalies a,
  e,
  f
  , h
  ir
  j
  punktuose nurodyti duomenys taip pat būtų teikiami ant išorinės pakuotės, kurioje maisto produktas pateikiamas prekybai.

IV   SKYRIUS

PRIVALOMOJI INFORMACIJA APIE MAISTĄ

1   SKIRSNIS

TURINYS IR PATEIKIMAS

9 straipsnis

Privalomų duomenų sąrašas

1.   Vadovaujantis 11–33 straipsniais bei taikant šiame skyriuje nustatytas išimtis, privaloma nurodyti šiuos duomenis:

| a) | ▐
  pavadinimą
  , kuriuo maisto produktas parduodamas
  ; |
| --- | --- |

a)

▐
  pavadinimą
  , kuriuo maisto produktas parduodamas
  ;

| b) | sudedamųjų dalių sąrašą; |
| --- | --- |

b)

sudedamųjų dalių sąrašą;

| c) | ▐
  II priede išvardytas alergiją arba netoleravimą galinčias sukelti sudedamąsias dalis ir bet kokias jų išvestines medžiagas
  , nepažeidžiant nefasuotiems maisto produktams taikomų specialių nuostatų
  ; |
| --- | --- |

c)

▐
  II priede išvardytas alergiją arba netoleravimą galinčias sukelti sudedamąsias dalis ir bet kokias jų išvestines medžiagas
  , nepažeidžiant nefasuotiems maisto produktams taikomų specialių nuostatų
  ;

| d) | tam tikrų sudedamųjų dalių ar jų kategorijų kiekius
  , vadovaujantis VII priedu
  ; |
| --- | --- |

d)

tam tikrų sudedamųjų dalių ar jų kategorijų kiekius
  , vadovaujantis VII priedu
  ;

| e) | maisto produkto grynąjį kiekį
  pakavimo metu
  ; |
| --- | --- |

e)

maisto produkto grynąjį kiekį
  pakavimo metu
  ;

| f) | minimalų tinkamumo vartoti terminą,
  o mikrobiologiniu požiūriu labai greitai gendantiems maisto produktams – „
  tinka vartoti iki ...“ (datą); |
| --- | --- |

f)

minimalų tinkamumo vartoti terminą,
  o mikrobiologiniu požiūriu labai greitai gendantiems maisto produktams – „
  tinka vartoti iki ...“ (datą);

| g) | šaldytų maisto produktų atveju – pagaminimo datą; |
| --- | --- |

g)

šaldytų maisto produktų atveju – pagaminimo datą;

| h) | visas ypatingas laikymo
  ir (
  arba
  )
  vartojimo sąlygas;
  įskaitant informaciją apie šaldymo ir laikymo sąlygas, taip pat apie produkto laikymą iki pakuotės atidarymo ir po jo, jei be šios informacijos nebūtų įmanoma tinkamai vartoti šį maisto produktą; |
| --- | --- |

h)

visas ypatingas laikymo
  ir (
  arba
  )
  vartojimo sąlygas;
  įskaitant informaciją apie šaldymo ir laikymo sąlygas, taip pat apie produkto laikymą iki pakuotės atidarymo ir po jo, jei be šios informacijos nebūtų įmanoma tinkamai vartoti šį maisto produktą;

| i) | vartojimo instrukciją, jei be jos nebūtų įmanoma tinkamai vartoti šį maisto produktą; |
| --- | --- |

i)

vartojimo instrukciją, jei be jos nebūtų įmanoma tinkamai vartoti šį maisto produktą;

| j) | Sąjungoje
  įsisteigusio gamintojo, pakuotojo
  o, produktų iš trečiųjų valstybių atveju – pardavėjo arba importuotojo
  arba
  , atitinkamais atvejais, maisto verslo operatoriaus, kurio vardu ir pavarde arba įmonės pavadinimu maisto produktas parduodamas, – vardą ir pavardę, įmonės
  pavadinimą arba
  registruotą prekės ženklą
  ir adresą; |
| --- | --- |

j)

Sąjungoje
  įsisteigusio gamintojo, pakuotojo
  o, produktų iš trečiųjų valstybių atveju – pardavėjo arba importuotojo
  arba
  , atitinkamais atvejais, maisto verslo operatoriaus, kurio vardu ir pavarde arba įmonės pavadinimu maisto produktas parduodamas, – vardą ir pavardę, įmonės
  pavadinimą arba
  registruotą prekės ženklą
  ir adresą;

| k) | būtina nurodyti šių produktų
  kilmės šalį arba ▐ vietą
  :








  — | mėsos, |
| --- | --- | --- |

k)

būtina nurodyti šių produktų
  kilmės šalį arba ▐ vietą
  :

—

mėsos,

| — | paukštienos, |
| --- | --- |

—

paukštienos,

| — | pieno produktų, |
| --- | --- |

—

pieno produktų,

| — | šviežių vaisių ir daržovių, |
| --- | --- |

—

šviežių vaisių ir daržovių,

| — | kitų produktų iš vienos sudedamosios dalies, ir |
| --- | --- |

—

kitų produktų iš vienos sudedamosios dalies, ir

| — | mėsos, paukštienos ir žuvies, naudojamų kaip perdirbtų maisto produktų sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

—

mėsos, paukštienos ir žuvies, naudojamų kaip perdirbtų maisto produktų sudedamoji dalis.

Kitiems maisto produktams būtina nurodyti kilmės šalį arba vietą,
  jei nepateikus tokių duomenų vartotojas būtų iš esmės klaidinamas dėl tikrosios maisto produkto kilmės šalies ar vietos, ypač jei su maisto produktu teikiama informacija arba etiketė leidžia daryti prielaidą, kad šis maisto produktas yra kitos kilmės šalies ar vietos; tokiais atvejais duomenys nurodomi
  pasinaudojus teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikantis 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų;

▐

| l) | stipresnės nei 1,2 % koncentracijos alkoholio turinčių gėrimų faktinę alkoholio koncentraciją; |
| --- | --- |

l)

stipresnės nei 1,2 % koncentracijos alkoholio turinčių gėrimų faktinę alkoholio koncentraciją;

| m) | maistinės vertės nuorodą. |
| --- | --- |

m)

maistinės vertės nuorodą.

2.   1 dalyje išvardyti duomenys nurodomi žodžiais ir skaičiais ▐.

▐

10 straipsnis

Mikroįmonėms taikomos išimtys

Mikroįmonių produktams, pagamintiems naudojant rankų darbą, netaikomas 9 straipsnio 1 dalies m punkte nustatytas reikalavimas. Šiems produktams taip pat gali būti netaikomi 9 straipsnio 1 dalies a–l punktuose nustatyti informacijos reikalavimai, jei produktai parduodami gamybos vietoje, o pardavėjai, jų paprašius, gali pateikti informaciją. Kitu atveju, informaciją galima pateikti etikečių pavidalu ant lentynų.

11 straipsnis

Papildomi privalomi duomenys apie specifinių maisto produktų tipus ar kategorijas

1.   Be 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų, teikiami III priede nurodyti papildomi privalomi duomenys apie specifinių maisto produktų tipus ar kategorijas.

2.   Komisija
  , naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikydamasi 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų,
  gali iš dalies keisti III priedą.

▐

12 straipsnis

Svoris ir matavimo vienetai

9 straipsniu nepažeidžiamos konkretesnės Sąjungos nuostatos dėl svorio ir matavimo vienetų.
  Laikomasi 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/45/EB, nustatančios taisykles dėl fasuotų produktų vardinių kiekių (29), nuostatų.

13 straipsnis

Galimybė susipažinti su privalomąja informacija apie maistą ir tokios informacijos pateikimas

1.   Remiantis šiuo reglamentu sudaroma galimybė be kliūčių susipažinti su privalomąja informacija apie visus maisto produktus.

2.   Privalomoji informacija apie fasuotus maisto produktus nurodoma ant pakuotės ▐.

▐

14 straipsnis

Privalomų duomenų pateikimas

1.   Nepažeidžiant konkretiems maisto produktams taikomų specifinių
  Sąjungos
  teisės aktų, susijusių su 9 straipsnio 1 dalies a–l punktuose nurodytais reikalavimais, kai 9 straipsnio 1 dalyje minėti privalomi duomenys nurodomi ant pakuotės ar ▐ etiketėje ▐ jie spausdinami
  taip
  , kad
  būtų užtikrintas aiškus jų įskaitomumas. Derėtų atsižvelgti į šrifto dydį, šrifto tipą, šrifto
  ir fono
  kontrastą, tarpus tarp eilučių ir simbolių
  .

Konsultacijų procedūros metu Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikydamasi 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų, kartu su atitinkamais suinteresuotais subjektais, įskaitant vartotojų organizacijas, parengia privalomus metmenis, kuriuose išdėstomos vartotojams teikiamos informacijos apie maisto produktus įskaitomumo gairės.

2.
     
  Specialios mitybos paskirties produktams, apibrėžtiems 1999 m. kovo 25 d. Komisijos direktyvoje 1999/21/EB dėl specialios medicininės paskirties dietinių maisto produktų (30), ir pradiniams mišiniams kūdikiams, tolesnio maitinimo mišiniams ir mitybai paįvairinti skirtam maistui kūdikiams bei mažiems vaikams, kuriems taikoma 2006 m. gruodžio 22 d. Komisijos direktyva 2006/141/EB dėl pradinių mišinių kūdikiams ir tolesnio maitinimo mišinių (31) ir 2006 m. gruodžio 5 d. Komisijos direktyva 2006/125/EB dėl perdirbtų grūdinių maisto produktų ir maisto kūdikiams bei mažiems vaikams (32), be šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų, papildomai taikomi Sąjungos teisės aktuose numatyti privalomojo ženklinimo reikalavimai, todėl šiems produktams turėtų būti taikomas tokio dydžio šriftas, kuris atitiktų reikalavimą, jog informacija vartotojams turi būti įskaitoma ir būtų teikiama papildoma informacija apie ypatingą tokių maisto produktų naudojimą.

3.   9 straipsnio 1 dalies a, e ir l punktuose išvardyti duomenys išdėstomi tame pačiame regėjimo lauke.

▐

4.   3 dalis netaikoma 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytiems maisto produktams.
  Jei valstybėje narėje yra kelios oficialios kalbos, tokioms pakuotėms ir tarai gali būti numatytos specialios nacionalinės nuostatos.

5.
     
  Neleidžiama naudoti vartotojus galinčių klaidinti santrumpų, įskaitant inicialus.

6.   Privalomoji informacija apie maistą žymima gerai matomoje vietoje, ji turi būti lengvai matoma, aiškiai įskaitoma ir prireikus neištrinama. Ji jokiu būdu neturi būti paslėpta, neryški, ▐ arba uždengta kitais įrašais arba piešiniais
  , arba pačia maisto produkto pakuote, pvz., lipniais užlankais,
  ar bet kokia kita trukdančia medžiaga.

7.
     
  Dėl privalomų duomenų nurodymo neturi padidėti pakuotės medžiagos kiekis ar maisto produkto taros dydis ar tūris ir neturi būti kitais būdais labiau teršiama aplinka.

15 straipsnis

Nuotolinė prekyba

Nepažeidžiant 9 straipsnyje nustatytų informacijos reikalavimų, maisto produktų, kuriais prekiaujama nuotolinėmis ryšio priemonėmis, kaip apibrėžta 1997 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 97/7/EB dėl vartotojų apsaugos, susijusios su nuotolinės prekybos sutartimis (33), atveju:

| a) | 9 ir 29 straipsniuose nurodyta
  informacija apie maistą
  vartotojo prašymu turi būti
  teikiama prieš įsigyjant ir
  gali būti nurodyta
  ant informacinės medžiagos, kuria naudojamasi prekiaujant nuotoliniu būdu ar kitomis tinkamomis priemonėmis; |
| --- | --- |

a)

9 ir 29 straipsniuose nurodyta
  informacija apie maistą
  vartotojo prašymu turi būti
  teikiama prieš įsigyjant ir
  gali būti nurodyta
  ant informacinės medžiagos, kuria naudojamasi prekiaujant nuotoliniu būdu ar kitomis tinkamomis priemonėmis;

| b) | 9 straipsnio 1 dalies
  ▐
  f
  ir i
  punktuose nurodytus duomenis privaloma teikti tik pristatymo metu. |
| --- | --- |

b)

9 straipsnio 1 dalies
  ▐
  f
  ir i
  punktuose nurodytus duomenis privaloma teikti tik pristatymo metu.

16 straipsnis

Kalbos reikalavimai

1.   Nepažeidžiant 9 straipsnio 2 dalies privalomoji informacija apie maistą teikiama kalba, kurią būtų paprasta suprasti valstybės narės, kurios rinkoje šis maisto produktas parduodamas, vartotojams.

2.   Valstybės narės, kurios rinkoje parduodamas maisto produktas, gali nustatyti, kad jos teritorijoje duomenys būtų teikiami viena ar keliomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis.

3.
     
  Neapmuitinamoje teritorijoje parduoti maisto produktai gali būti tiekiami rinkai, jei informacija apie juos pateikiama tik anglų kalba.

4.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatomis neprieštaraujama, kad duomenys būtų nurodyti keliomis kalbomis.

17 straipsnis

Išimtys, kai galima
  neteikti tam tikrų privalomų duomenų

1.   Ant neištrinamai paženklintų stiklinių butelių, kurie skirti pakartotiniam naudojimui ir yra be etiketės, žiedo ar lankelio, privaloma nurodyti tik 9 straipsnio 1 dalies a, c, e
  ir
  f punktuose minėtus duomenis.

2.   Ant pakuočių ar taros, kurių didžiausias paviršiaus
  , ant kurio galima spausdinti,
  plotas mažesnis nei
  80 cm2,
  įpakavimo ar etiketėse privaloma nurodyti tik 9 straipsnio 1 dalies a, c, e ir f
  ir 29 straipsnio 1 dalies a punkte
  nurodytus duomenis.
  Kitus duomenis ant pakuotės galima nurodyti savanoriškai.
  9 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyti duomenys teikiami kitais būdais arba vartotojui pareikalavus.

3.   Nepažeidžiant kitų Sąjungos teisės aktų, pagal kuriuos reikalaujama pateikti privalomą maistinės vertės nuorodą, 9 straipsnio 1 dalies m punkte minėta
  maistinės vertės
  nuoroda neprivaloma IV priede išvardytiems maisto produktams.

Iš anksto nesufasuotų prekių, įskaitant tiekiamų viešojo maitinimo įstaigų pagal 2 straipsnio 2 dalies b punktą, atveju neprivaloma teikti 9 ir 29 straipsniuose minimų duomenų.

2   SKIRSNIS

IŠSAMIOS NUOSTATOS DĖL PRIVALOMŲ DUOMENŲ

18 straipsnis

Maisto produkto pavadinimas

1.   Nurodomas
  atitinkamuose teisės aktuose nustatytas
  maisto produkto pavadinimas. Jei tokio pavadinimo nėra, nurodomas įprastinis maisto produkto pavadinimas arba, jei tokio pavadinimo nėra arba jis nevartojamas – aprašomasis maisto produkto pavadinimas.

2.   V priede pateikiamos konkrečios nuostatos dėl maisto produkto pavadinimo vartojimo ir kartu teikiamų duomenų.

19 straipsnis

Sudedamųjų dalių sąrašas

1.   Prieš sudedamųjų dalių sąrašą teikiama antraštė arba tinkamas pavadinimas, sudaryti iš žodžio „sudedamosios dalys“ arba kuriame yra žodžiai „sudedamosios dalys“. Į sąrašą įtraukiamos visos maisto produkto sudedamosios dalys pagal svorį mažėjančia tvarka, nustatyta tada, kai jos buvo naudojamos maisto produktui gaminti.

2.
     
  Jei produkte yra nanomedžiagų, tai turi būti aiškiai nurodyta sudedamųjų dalių sąraše įrašant priešdėlį „nano“.

3.   Laikantis 18 straipsnyje ir V priede nustatytų taisyklių prireikus nurodomi konkretūs sudedamųjų dalių pavadinimai.

4.   Techninės 1 ir 3 dalių taikymo taisyklės nustatytos VI priede.

20 straipsnis

Bendrosios išimtys, taikomos reikalavimui
  išvardyti sudedamąsias dalis

Ant toliau išvardytų maisto produktų nereikalaujama teikti sudedamųjų dalių sąrašo:

| a) | neluptų, nesmulkintų arba panašiai neapdorotų šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bulves; |
| --- | --- |

a)

neluptų, nesmulkintų arba panašiai neapdorotų šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bulves;

| b) | gazuoto vandens, kurio aprašyme nurodyta, kad jis yra gazuotas; |
| --- | --- |

b)

gazuoto vandens, kurio aprašyme nurodyta, kad jis yra gazuotas;

| c) | fermentinių actų, gautų tik iš vieno pagrindinio produkto, jei nebuvo pridėta jokių kitų sudedamųjų dalių; |
| --- | --- |

c)

fermentinių actų, gautų tik iš vieno pagrindinio produkto, jei nebuvo pridėta jokių kitų sudedamųjų dalių;

| d) | sūrio, sviesto, fermentuoto pieno ir grietinėlės, jei į juos nepridėta jokių sudedamųjų dalių, išskyrus pieno produktus, fermentus arba mikroorganizmų kultūras, kurie yra pagrindiniai gamybos elementai, arba druskos, kuri reikalinga gaminant sūrius, išskyrus šviežius ir lydytus sūrius; |
| --- | --- |

d)

sūrio, sviesto, fermentuoto pieno ir grietinėlės, jei į juos nepridėta jokių sudedamųjų dalių, išskyrus pieno produktus, fermentus arba mikroorganizmų kultūras, kurie yra pagrindiniai gamybos elementai, arba druskos, kuri reikalinga gaminant sūrius, išskyrus šviežius ir lydytus sūrius;

| e) | alkoholinių gėrimų
  : Komisija parengia
  šios dalies
  taikymo šiems produktams ataskaitą
  ... (34)

  ir kartu gali nustatyti konkrečias priemones, pagal kurias nustatomos
  vartotojų informavimo apie šių produktų maistinę vertę
  taisyklės. Tokios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, jį papildant, priimamos
  naudojantis teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikantis 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų
  ; |
| --- | --- |

e)

alkoholinių gėrimų
  : Komisija parengia
  šios dalies
  taikymo šiems produktams ataskaitą
  ... (34)

  ir kartu gali nustatyti konkrečias priemones, pagal kurias nustatomos
  vartotojų informavimo apie šių produktų maistinę vertę
  taisyklės. Tokios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti šio reglamento neesmines nuostatas, jį papildant, priimamos
  naudojantis teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikantis 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų
  ;

| f) | iš vienos sudedamosios dalies sudarytų maisto produktų, jei:






  i) | maisto produkto pavadinimas sutampa su sudedamosios dalies pavadinimu, arba |
| --- | --- | --- |

f)

iš vienos sudedamosios dalies sudarytų maisto produktų, jei:

i)

maisto produkto pavadinimas sutampa su sudedamosios dalies pavadinimu, arba

| ii) | pagal maisto produkto pavadinimą galima lengvai nustatyti sudedamosios dalies pobūdį. |
| --- | --- |

ii)

pagal maisto produkto pavadinimą galima lengvai nustatyti sudedamosios dalies pobūdį.

21 straipsnis

▐

▐ Maisto
  produktų sudedamosiomis dalimis nereikia laikyti
  :

| a) | sudedamosios dalies elementų, kurie per gamybos procesą laikinai atskiriami, o vėliau vėl sudedami neviršijant ankstesnio kiekio; |
| --- | --- |

a)

sudedamosios dalies elementų, kurie per gamybos procesą laikinai atskiriami, o vėliau vėl sudedami neviršijant ankstesnio kiekio;

| b) | maisto priedų ir fermentų:






  i) | kurių maisto produkte yra todėl, kad jų yra viename ar keliose šio maisto produkto sudedamosiose dalyse, jei galutiniame produkte jie nevykdo jokios technologinės funkcijos, arba |
| --- | --- | --- |

b)

maisto priedų ir fermentų:

i)

kurių maisto produkte yra todėl, kad jų yra viename ar keliose šio maisto produkto sudedamosiose dalyse, jei galutiniame produkte jie nevykdo jokios technologinės funkcijos, arba

| ii) | naudojamų kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos; |
| --- | --- |

ii)

naudojamų kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos;

| c) | medžiagų, naudojamų tik tokiais kiekiais, kurių reikia, kad jos atliktų tirpiklių arba maisto medžiagų
  ,
  maisto priedų
  , fermentų
  ar kvapiųjų medžiagų terpės funkcijas; |
| --- | --- |

c)

medžiagų, naudojamų tik tokiais kiekiais, kurių reikia, kad jos atliktų tirpiklių arba maisto medžiagų
  ,
  maisto priedų
  , fermentų
  ar kvapiųjų medžiagų terpės funkcijas;

| d) | medžiagų, kurios nėra maisto priedai, tačiau naudojamų taip pat ir tokiais pačiais tikslais kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos ir lieka gatavame produkte, nors ir pakitusiu pavidalu; |
| --- | --- |

d)

medžiagų, kurios nėra maisto priedai, tačiau naudojamų taip pat ir tokiais pačiais tikslais kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos ir lieka gatavame produkte, nors ir pakitusiu pavidalu;

| e) | vandens:






  i) | kai gamybos procese vanduo naudojamas tik koncentruotai arba dehidruotai sudedamajai daliai atgaminti, arba |
| --- | --- | --- |

e)

vandens:

i)

kai gamybos procese vanduo naudojamas tik koncentruotai arba dehidruotai sudedamajai daliai atgaminti, arba

| ii) | jei tai skysta terpė, kuri paprastai nėra vartojama. |
| --- | --- |

ii)

jei tai skysta terpė, kuri paprastai nėra vartojama.

22 straipsnis

Tam tikrų alergijas ar netoleravimą sukeliančių medžiagų ženklinimas

1.   Atsižvelgiant į II priede numatytas išimtis visos šiame priede išvardytos sudedamosios dalys arba medžiagos, pagamintos iš šiame priede išvardytų sudedamųjų dalių,
  visada
  nurodomos
  sudedamųjų dalių sąraše taip, kad būtų iš karto aišku, ar jos gali sukelti alergiją arba būti netoleruojamos
  .

Jų nurodyti nebūtina, jei:

| a) | maisto produkto pavadinime aiškiai nurodoma atitinkama sudedamoji dalis; |
| --- | --- |

a)

maisto produkto pavadinime aiškiai nurodoma atitinkama sudedamoji dalis;

| b) | II priede nurodyta sudedamoji dalis, iš kurios kilusi atitinkama medžiaga, jau įtraukta į sudedamųjų dalių sąrašą; arba |
| --- | --- |

b)

II priede nurodyta sudedamoji dalis, iš kurios kilusi atitinkama medžiaga, jau įtraukta į sudedamųjų dalių sąrašą; arba

| c) | tai yra nefasuoti maisto produktai; šiuo atveju pardavimo vietoje arba valgiaraštyje turi būti aiškiai matomoje vietoje nurodyta, kad:








  — | informaciją apie alergenus pirkėjai gali gauti tiesiogiai pokalbio per pardavimą metu ir (arba) vietoje pateikiamoje informacinėje medžiagoje, |
| --- | --- | --- |

c)

tai yra nefasuoti maisto produktai; šiuo atveju pardavimo vietoje arba valgiaraštyje turi būti aiškiai matomoje vietoje nurodyta, kad:

—

informaciją apie alergenus pirkėjai gali gauti tiesiogiai pokalbio per pardavimą metu ir (arba) vietoje pateikiamoje informacinėje medžiagoje,

| — | negalima atmesti kryžminės taršos galimybės. |
| --- | --- |

—

negalima atmesti kryžminės taršos galimybės.

2.   Komisija
  , naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikydamasi 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų,
  sistemingai tikslina ir, kai būtina, atnaujina II priedo sąrašą, vadovaudamasi naujausiomis mokslinėmis ir techninėmis žiniomis.

3.   Kai būtina, laikantis 41 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros II priede pateiktam sąrašui aiškinti gali būti teikiamos techninės rekomendacijos.

23 straipsnis

Sudedamųjų dalių kiekio nurodymas

1.   Atskiros sudedamosios dalies arba tam tikros kategorijos sudedamųjų dalių, naudotų maisto produktui gaminti ar ruošti, kiekis turi būti nurodomas, kai:

| a) | sudedamoji dalis arba jų kategorija nurodyta maisto produkto
  pardavimo
  pavadinime arba paprastai vartotojui asocijuojasi su šiuo maisto produktu; arba |
| --- | --- |

a)

sudedamoji dalis arba jų kategorija nurodyta maisto produkto
  pardavimo
  pavadinime arba paprastai vartotojui asocijuojasi su šiuo maisto produktu; arba

| b) | sudedamoji dalis arba atitinkamų sudedamųjų dalių kategorija ženklinant apibūdinama žodžiais, piešiniais ar grafiniais ženklais; arba |
| --- | --- |

b)

sudedamoji dalis arba atitinkamų sudedamųjų dalių kategorija ženklinant apibūdinama žodžiais, piešiniais ar grafiniais ženklais; arba

| c) | sudedamoji dalis arba atitinkamų sudedamųjų dalių kategorija labiausiai atspindi maisto produkto savybes ir leidžia atskirti jį nuo kitų produktų, su kuriais jis gali būti supainiotas dėl jo pavadinimo ar išvaizdos. |
| --- | --- |

c)

sudedamoji dalis arba atitinkamų sudedamųjų dalių kategorija labiausiai atspindi maisto produkto savybes ir leidžia atskirti jį nuo kitų produktų, su kuriais jis gali būti supainiotas dėl jo pavadinimo ar išvaizdos.

▐

2.   Techninės 1 dalies taikymo taisyklės, įskaitant konkrečius atvejus, kai tam tikrų sudedamųjų dalių kiekio nurodyti nebūtina, nustatytos VII priede.

24 straipsnis

Grynasis kiekis

1.   Maisto produkto grynasis kiekis nurodomas litrais, centilitrais, mililitrais, kilogramais arba gramais, kaip tinkama:

| a) | skysti produktai – skysčių matavimo vienetais
  , kaip numatyta 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvoje 85/339/EEB dėl žmonėms vartoti skirtų skysčių taros (35)

  ; |
| --- | --- |

a)

skysti produktai – skysčių matavimo vienetais
  , kaip numatyta 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvoje 85/339/EEB dėl žmonėms vartoti skirtų skysčių taros (35)

  ;

| b) | kiti produktai – masės (svorio) vienetais. |
| --- | --- |

b)

kiti produktai – masės (svorio) vienetais.

2.   Komisija
  , naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikydamasi 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų,
  gali nustatyti kitus nei 1 dalyje minimi grynojo tam tikrų maisto produktų kiekio nurodymo būdus. ▐

3.   Techninės 1 dalies taikymo taisyklės, įskaitant konkrečius atvejus, kai grynojo kiekio nurodyti nebūtina, nustatytos VIII priede.

25 straipsnis

Minimalus tinkamumo vartoti terminas, „Tinka vartoti iki ...“ (data) ir pagaminimo data

1.   Maisto produktų, kurie mikrobiologiniu atžvilgiu yra greitai gendantys ir dėl to per trumpą laiką gali tapti kenksmingi žmonių sveikatai, minimalus tinkamumo vartoti terminas keičiamas „Tinka vartoti iki ...“ (data).

2.   Tinkama data turi būti lengvai randama ir negali būti paslėpta. Ji nurodoma taip:

| a) | minimalus tinkamumo vartoti terminas:










  i) | prieš datą įrašomi šie žodžiai:








  — | „Geriausias iki ...“, kai datoje nurodoma diena; arba |
| --- | --- | --- | --- |

a)

minimalus tinkamumo vartoti terminas:

i)

prieš datą įrašomi šie žodžiai:

—

„Geriausias iki ...“, kai datoje nurodoma diena; arba

| — | „Geriausias iki ... pabaigos“ – kitais atvejais, |
| --- | --- |

—

„Geriausias iki ... pabaigos“ – kitais atvejais,

| ii) | kartu su i punkte nurodytais žodžiais nurodoma:








  — | pati data; arba |
| --- | --- | --- |

ii)

kartu su i punkte nurodytais žodžiais nurodoma:

—

pati data; arba

| — | nuoroda į tai, kurioje etiketės vietoje yra pateikta data. |
| --- | --- |

—

nuoroda į tai, kurioje etiketės vietoje yra pateikta data.

| iii) | data rašoma neužkoduota forma, laikantis šios tvarkos: diena, mėnuo ir metai.



  Vis dėlto, jei tai yra maisto produktai, kurie:







  — | gali būti laikomi mažiau nei tris mėnesius, nurodoma diena ir mėnuo; |
| --- | --- | --- |

iii)

data rašoma neužkoduota forma, laikantis šios tvarkos: diena, mėnuo ir metai.

—

gali būti laikomi mažiau nei tris mėnesius, nurodoma diena ir mėnuo;

| — | gali būti laikomi ilgiau kaip 3 mėnesius, bet ne ilgiau kaip 18 mėnesių, nurodomi mėnuo ir metai; |
| --- | --- |

—

gali būti laikomi ilgiau kaip 3 mėnesius, bet ne ilgiau kaip 18 mėnesių, nurodomi mėnuo ir metai;

| — | gali būti laikomi ilgiau kaip 18 mėnesių, pakanka nurodyti metus. |
| --- | --- |

—

gali būti laikomi ilgiau kaip 18 mėnesių, pakanka nurodyti metus.

| iv) | minimalaus tinkamumo vartoti terminas nurodomas ant kiekvienos fasuoto produkto porcijos pakuotės, |
| --- | --- |

iv)

minimalaus tinkamumo vartoti terminas nurodomas ant kiekvienos fasuoto produkto porcijos pakuotės,

| v) | Pagal Sąjungos nuostatas, kuriomis nustatomi kiti datos nurodymo būdai, nereikalaujama nurodyti šių produktų tinkamumo vartoti termino:








  — | neluptų, nesmulkintų arba panašiai neapdorotų šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bulves; ši leidžianti nukrypti nuostata netaikoma daigintoms sėkloms ir kitiems panašiems produktams, pvz., ankštinių augalų daigams; |
| --- | --- | --- |

v)

Pagal Sąjungos nuostatas, kuriomis nustatomi kiti datos nurodymo būdai, nereikalaujama nurodyti šių produktų tinkamumo vartoti termino:

—

neluptų, nesmulkintų arba panašiai neapdorotų šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bulves; ši leidžianti nukrypti nuostata netaikoma daigintoms sėkloms ir kitiems panašiems produktams, pvz., ankštinių augalų daigams;

| — | vynų, likerinių, putojančių, aromatizuotų vynų ir panašių produktų iš kitų nei vynuogės vaisių bei gėrimų, kurių KN kodai yra 2206 00 91, 2206 00 93 ir 2206 00 99 ir kurie pagaminti iš vynuogių arba vynuogių misos; |
| --- | --- |

—

vynų, likerinių, putojančių, aromatizuotų vynų ir panašių produktų iš kitų nei vynuogės vaisių bei gėrimų, kurių KN kodai yra 2206 00 91, 2206 00 93 ir 2206 00 99 ir kurie pagaminti iš vynuogių arba vynuogių misos;

| — | gėrimų, kuriuose alkoholis sudaro 10 % tūrio arba daugiau; |
| --- | --- |

—

gėrimų, kuriuose alkoholis sudaro 10 % tūrio arba daugiau;

| — | nealkoholinių gėrimų, vaisių sulčių, vaisių nektarų ir alkoholinių gėrimų, kurių alkoholio koncentracija pagal tūrį 1,2 % arba didesnė alkoholio, supiltų į atskiras daugiau kaip penkių litrų talpos pakuotes ir skirtų viešajam maitinimui; |
| --- | --- |

—

nealkoholinių gėrimų, vaisių sulčių, vaisių nektarų ir alkoholinių gėrimų, kurių alkoholio koncentracija pagal tūrį 1,2 % arba didesnė alkoholio, supiltų į atskiras daugiau kaip penkių litrų talpos pakuotes ir skirtų viešajam maitinimui;

| — | kepinių arba miltinių konditerijos gaminių, kurie, atsižvelgiant į jų sudėtį, paprastai suvartojami per 24 valandas nuo pagaminimo; |
| --- | --- |

—

kepinių arba miltinių konditerijos gaminių, kurie, atsižvelgiant į jų sudėtį, paprastai suvartojami per 24 valandas nuo pagaminimo;

| — | acto; |
| --- | --- |

—

acto;

| — | valgomosios druskos; |
| --- | --- |

—

valgomosios druskos;

| — | kieto cukraus; |
| --- | --- |

—

kieto cukraus;

| — | konditerijos gaminių, susidedančių beveik vien iš aromatinto ir (arba) dažyto cukraus; |
| --- | --- |

—

konditerijos gaminių, susidedančių beveik vien iš aromatinto ir (arba) dažyto cukraus;

| — | kramtomosios gumos ir panašių kramtomųjų produktų; |
| --- | --- |

—

kramtomosios gumos ir panašių kramtomųjų produktų;

| b) | suvartojimo data:










  i) | prieš datą įrašomi žodžiai „Tinka vartoti iki ...“, |
| --- | --- | --- |

b)

suvartojimo data:

i)

prieš datą įrašomi žodžiai „Tinka vartoti iki ...“,

| ii) | kartu su i punkte nurodytais žodžiais rašoma:








  — | pati data; arba |
| --- | --- | --- |

ii)

kartu su i punkte nurodytais žodžiais rašoma:

—

pati data; arba

| — | nuoroda į tai, kurioje etiketės vietoje yra pateikta data. |
| --- | --- |

—

nuoroda į tai, kurioje etiketės vietoje yra pateikta data.

| iii) | data rašoma neužkoduota forma, laikantis šios tvarkos: diena, mėnuo ir, galbūt, metai; |
| --- | --- |

iii)

data rašoma neužkoduota forma, laikantis šios tvarkos: diena, mėnuo ir, galbūt, metai;

| c) | pagaminimo data:










  i) | prieš datą įrašomi žodžiai: „Pagaminta ...“ (data), |
| --- | --- | --- |

c)

pagaminimo data:

i)

prieš datą įrašomi žodžiai: „Pagaminta ...“ (data),

| ii) | šalia i punkte nurodytų žodžių pateikiama:








  — | data; arba |
| --- | --- | --- |

ii)

šalia i punkte nurodytų žodžių pateikiama:

—

data; arba

| — | nuoroda į tai, kurioje etiketės vietoje yra pateikta data, |
| --- | --- |

—

nuoroda į tai, kurioje etiketės vietoje yra pateikta data,

| iii) | data rašoma neužkoduota forma, laikantis šios tvarkos: diena, mėnuo ir, galbūt, metai. |
| --- | --- |

iii)

data rašoma neužkoduota forma, laikantis šios tvarkos: diena, mėnuo ir, galbūt, metai.

▐

26 straipsnis

Vartojimo instrukcijos

1.   Maisto produkto vartojimo instrukcijos pateikiamos taip, kad maisto produktą būtų galima tinkamai vartoti.
  Prireikus, turi būti pateikiamos šaldymo ir laikymo sąlygos, taip pat vartojimo laikotarpis atidarius pakuotę.

2.   Komisija
  , naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikydamasi 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų,
  gali nustatyti tam tikrų maisto produktų vartojimo instrukcijų teikimo taisykles. ▐

27 straipsnis

Alkoholio koncentracija

1.   Taisyklės dėl Bendrojo muitų tarifo 22.04 ir 22.05 pozicijoms priskiriamų produktų alkoholio koncentracijos nurodymo pateiktos konkrečiose tokiems produktams taikytinose Sąjungos nuostatose.

2.   Faktinė alkoholio koncentracija gėrimuose, kurių alkoholio koncentracija pagal tūrį didesnė nei 1,2 %, išskyrus 1 dalyje nustatytus gėrimus, nurodoma pagal IX priedą.

3   SKIRSNIS

ŽENKLINIMAS NURODANT MAISTINĘ VERTĘ

28 straipsnis

Ryšys su kitais teisės aktais

1.   Šio skirsnio nuostatos netaikomos maisto produktams, kuriems taikomi šie teisės aktai:

| a) | 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (36); |
| --- | --- |

a)

2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (36);

| b) | 1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 80/777/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su natūralaus mineralinio vandens naudojimu ir prekyba, suderinimo (37). |
| --- | --- |

b)

1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 80/777/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su natūralaus mineralinio vandens naudojimu ir prekyba, suderinimo (37).

2.   Šis skirsnis taikomas nepažeidžiant 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvos 89/398/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su specialios paskirties maisto produktais, suderinimo (38), ir atskirų direktyvų, nurodytų tos direktyvos 4 straipsnio 1 dalyje.

29 straipsnis

Turinys

1.   Maistinės vertės nuorodoje (toliau – privaloma maistinės vertės nuoroda) nurodoma ši informacija:

| a) | energinė vertė; |
| --- | --- |

a)

energinė vertė;

| b) | riebalų, sočiųjų riebalų rūgščių, ▐ cukraus ▐ ir druskos kiekiai
  ; |
| --- | --- |

b)

riebalų, sočiųjų riebalų rūgščių, ▐ cukraus ▐ ir druskos kiekiai
  ;

| c) | baltymų, angliavandenių, skaidulinių medžiagų ir natūralių ir dirbtinių transriebiųjų rūgščių kiekiai. |
| --- | --- |

c)

baltymų, angliavandenių, skaidulinių medžiagų ir natūralių ir dirbtinių transriebiųjų rūgščių kiekiai.

Ši dalis netaikoma
  alkoholiniams
  gėrimams.
  ▐ ... (39)

  Komisija parengia šios dalies taikymo šiems produktams ataskaitą ir kartu gali,
  naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikydamasi 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų,
  nustatyti konkrečias priemones, pagal kurias
  nustatomos vartotojų informavimo apie
  šių produktų
  maistinę vertę taisyklės.

2.   
  Maistinės vertės nuorodoje
  taip pat gali būti
  papildomai
  nurodyti vienos arba kelių šių medžiagų kiekiai:

| ▐ a) | mononesočiųjų riebalų rūgščių; |
| --- | --- |

▐ a)

mononesočiųjų riebalų rūgščių;

| b) | polinesočiųjų riebalų rūgščių; |
| --- | --- |

b)

polinesočiųjų riebalų rūgščių;

| c) | poliolių; |
| --- | --- |

c)

poliolių;

| d) | cholesterolio; |
| --- | --- |

d)

cholesterolio;

| e) | krakmolo;
  ▐ |
| --- | --- |

e)

krakmolo;

▐

| f) | didelių
  XI priedo A dalies 1 punkte išvardytų mineralinių medžiagų ar vitaminų
  kiekių
  , kaip apibrėžta XI priedo A dalies 2 punkte; |
| --- | --- |

f)

didelių
  XI priedo A dalies 1 punkte išvardytų mineralinių medžiagų ar vitaminų
  kiekių
  , kaip apibrėžta XI priedo A dalies 2 punkte;

| g) | kitų medžiagų, apibrėžtų XIII priedo A dalyje, ir šių maistinių medžiagų sudedamųjų dalių; |
| --- | --- |

g)

kitų medžiagų, apibrėžtų XIII priedo A dalyje, ir šių maistinių medžiagų sudedamųjų dalių;

| h) | kitų medžiagų, apibrėžtų Reglamente (EB) Nr. 1925/2006. |
| --- | --- |

h)

kitų medžiagų, apibrėžtų Reglamente (EB) Nr. 1925/2006.

3.   Kai pateikiami teiginiai apie maistingumą ir (arba) sveikatingumą, nurodomas medžiagų, priklausančių vienai iš 2 dalyje nurodytų maistinių medžiagų kategorijų ar jos komponentų, kiekis.

▐

30 straipsnis

Apskaičiavimas

1.   Energijos kiekis skaičiuojamas pagal XII priede nustatytus perskaičiavimo koeficientus.

2.   Komisija
  , naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikydamasi 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų, nustato ir įtraukia
  į XII priedą XI priedo A dalies 1 punkte minėtų vitaminų ir mineralinių medžiagų perskaičiavimo koeficientus, siekiant tiksliau nustatyti jų kiekį maisto produktuose. ▐

3.   29 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta energinė vertė ir maistinių medžiagų kiekis nurodomi parduodamam maistui.

Prireikus, informacija gali būti susijusi su paruoštu maistu, jei pateikiami pakankamai išsamūs jo ruošimo nurodymai ir informacija susijusi su vartoti skirtu maistu.

4.   
  Nurodytos vertės
  kiekvienu konkrečiu atveju
  – minimalaus tinkamumo vartoti laikotarpio pabaigoje esančios vidutinės vertės, atsižvelgiant į leistinus nuokrypius ir remiantis
  :

| a) | gamintojo atlikta maisto produkto analize; arba |
| --- | --- |

a)

gamintojo atlikta maisto produkto analize; arba

| b) | skaičiavimu, remiantis žinomomis ar faktinėmis panaudotų sudedamųjų dalių vidutinėmis vertėmis; arba |
| --- | --- |

b)

skaičiavimu, remiantis žinomomis ar faktinėmis panaudotų sudedamųjų dalių vidutinėmis vertėmis; arba

| c) | skaičiavimu, paremtu visuotinai nustatytais ir patvirtintais duomenimis. |
| --- | --- |

c)

skaičiavimu, paremtu visuotinai nustatytais ir patvirtintais duomenimis.

Energinės vertės ir maistinių medžiagų nurodymo įgyvendinimo taisyklės, ypač susijusios su nurodytų verčių tikslumu, kaip antai nurodytų ir oficialiais patikrinimais nustatytų verčių skirtumu
  , patvirtinamos naudojantis teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikantis 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų po to, kai Tarnyba pateikė savo nuomonę
  .

31 straipsnis

Išraiškos būdai

1.   29 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta energinė vertė ir maisto medžiagų arba jų sudedamųjų dalių kiekis nurodomi XII priede ▐ išvardytais matavimo vienetais.

2.   
  Į „privalomą maistinės vertės nuorodą, esančią pakuotės priekinėje dalyje“ įtraukiamas energijos kiekis kcal, nurodytas 29 straipsnio 1 dalies a pastraipoje, ir privalomosios maistinės medžiagos, išreikštos gramais vienai porcijai ir nurodytos 29 straipsnio 1 dalies b pastraipoje.

Ji pateikiama aiškia forma ir laikantis šios tvarkos: energija, cukrus, riebalai, sočiosios riebalų rūgštys ir druska.

3.
     
  Į „privalomą maistinės vertės nuorodą, esančią užpakalinėje pakuotės pusėje“ įtraukiamas energijos kiekis kcal ir visos privalomosios maistinės medžiagos, nurodytos 29 straipsnio 1 dalyje ir, prireikus, savanoriškai nurodomos maistinės medžiagos, nurodytos 29 straipsnio 2 dalyje.

Informacija atitinkamai nurodoma išdėstymo tvarka, kaip nustatyta XIII priedo C dalyje: 100 g/ml ir porcijai.

Informacija pateikiama lentelės forma ir sunumeruota.

4.   Privalomoje maistinės vertės nuorodoje nurodomi X priedo B dalyje nurodytų referencinių suvartojamų kiekių procentai, prireikus – 100 g, 100 ml arba 1 porcijai. Kai būtina, vitaminai ir mineralinės medžiagos nurodomos XI priedo A dalyje nurodytų referencinių suvartojamų kiekių procentais.

5.
     
  Jei duomenys teikiami pagal 4 dalį, šalia atitinkamos lentelės turi būti įrašytas šis sakinys: „Vidutinio amžiaus moters vidutinė paros norma. Jūsų asmeninė paros norma gali skirtis.“.

6.   Polioliai ir (arba) krakmolas bei riebalų rūgščių tipas, išskyrus 29 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas privalomai nurodomas sočiąsias riebalų rūgštis
  ir trans-riebalus
  , nurodomi pagal XII priedą ▐ .

▐

32 straipsnis

Papildomi išraiškos būdai

Be 31 straipsnio 2 ir 4 dalyje nurodytų išraiškos būdų maistinės vertės nuorodą galima
  dar kartą, t. y. pakartojant,
  išdėstyti kitaip
  ir atitinkamai pateikti kitoje pakuotės vietoje, pavyzdžiui pavaizduoti grafinėmis priemonėmis arba simboliais
  , jei laikomasi šių reikalavimų:

| a) | tokie informacijos išraiškos būdai neturi klaidinti vartotojų arba nukreipti jo dėmesį nuo privalomos maistinės vertės nuorodos
  ; |
| --- | --- |

a)

tokie informacijos išraiškos būdai neturi klaidinti vartotojų arba nukreipti jo dėmesį nuo privalomos maistinės vertės nuorodos
  ;

| b) | jis grindžiami ▐ referenciniais suvartojamais kiekiais
  pagal X priedo B dalį
  arba
  pripažintomis
  mokslinėmis
  išvadomis
  dėl suvartojamo energijos ar maistinių medžiagų kiekių; ir |
| --- | --- |

b)

jis grindžiami ▐ referenciniais suvartojamais kiekiais
  pagal X priedo B dalį
  arba
  pripažintomis
  mokslinėmis
  išvadomis
  dėl suvartojamo energijos ar maistinių medžiagų kiekių; ir

| c) | jis pagrįsti
  moksliniais
  įrodymais, kaip paprastas vartotojas supranta pateiktą informaciją ir ja naudojasi; ir |
| --- | --- |

c)

jis pagrįsti
  moksliniais
  įrodymais, kaip paprastas vartotojas supranta pateiktą informaciją ir ja naudojasi; ir

| d) | jis pagrįsti nepriklausomų vartotojų tyrimų rezultatais, kurie patvirtina, kad tą išraiškos būdą supranta paprastas vartotojas.


  ▐ |
| --- | --- |

d)

jis pagrįsti nepriklausomų vartotojų tyrimų rezultatais, kurie patvirtina, kad tą išraiškos būdą supranta paprastas vartotojas.

▐

33 straipsnis

Pateikimas

1.
     
  Be pagal 29 ir 31 straipsnius pateikiamos maistinės vertės nuorodos, energinės vertės ženklinimas, kuris privalomas pagal 29 straipsnio 1 dalies a punktą ir X priedo B dalį turi būti pateikiamas pakuotės priekinės pusės apačioje dešinėje, 3mm dydžio šriftu ir įrėminamas rėmelyje.

2.
     
  Dovanų pakuotėms netaikomas reikalavimas energinę vertę dar kartą pateikti pakuotės priekinėje pusėje, kaip tai yra nustatyta 1 dalyje.

3.   
  Savanoriškai
  teikiama
  išsamesnė
  maistinės vertės nuoroda, susijusi su 29 straipsnio 2 dalyje nurodytomis maisto medžiagomis, prireikus teikiama ▐ XIII priede ▐ nustatyta eilės tvarka.
  1 dalis taikoma mutatis mutandis.

4.
     
  Jei maistinės vertės nuoroda IV priede išvardytiems maisto produktams yra privaloma dėl pateikiamų teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą, nereikalaujama, kad ji būtų įrašyta pagrindiniame regėjimo lauke.

5.
     
  1 dalies nuostatos netaikomos maisto produktams, apibrėžtiems Direktyvoje 89/398/EEB ir specialiosiose direktyvose pagal pirmiau minėtos direktyvos 4 straipsnio 1 dalį.

6.   Jei energijos ar maistinės (-ių) medžiagos (-ų) kiekis produkte nedidelis, maistinės vertės nuorodą apie šias sudedamąsias dalis galima pakeisti teiginiu, pvz., „Sudėtyje yra nedidelis ... kiekis“, ir pateikti jį labai arti maistinės vertės nuorodos, jei tokia yra.

▐

7.   Su kitais maistinės vertės nuorodos pateikimo aspektais susijusias taisykles, išskyrus nurodytas 5 dalyje, nustato Komisija,
  naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikydamasi 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų
  .

8.
     
  ... (40) Komisija turi pateikti vertinimo ataskaitą dėl 1–7 dalyse apibrėžtos pristatymo formos.

V   SKYRIUS

SAVANORIŠKAI TEIKIAMA INFORMACIJA APIE MAISTĄ

34 straipsnis

▐ Reikalavimai

1.
     
  Savanoriškai teikiama informacija nenurodoma taip, kad dėl to trūktų vietos privalomajai informacijai išdėstyti.

2.
     
  Visa informacija, susijusi su savanoriškai teikiamos informacijos apie maistą sistemomis, pvz., kriterijais ir moksliniais tyrimais, kuriais jos pagrįstos, skelbiama viešai.

3.
     
  Papildoma savanoriškai teikiama informacija apie maistinę vertę tam tikroms tikslinėms gyventojų grupėms, pvz., vaikams, gali būti toliau teikiama, jei šios konkrečios referencinės vertės yra moksliškai pagrįstos, neklaidina vartotojo ir atitinka šiame reglamente nustatytus bendruosius reikalavimus.

4.   Nepažeidžiant ženklinimo pagal konkrečias Sąjungos teisės aktų nuostatas, 5 dalis taikoma, kai maisto produkto kilmės šalis ar kilmės vieta nurodomos savanoriškai, norint informuoti vartotoją, kad maisto produktas yra kilęs arba iš Sąjungos, arba iš nurodytos šalies ar vietos.

▐

5.   Mėsos, išskyrus jautieną ir veršieną, atveju viena kilmės šalis ar kilmės vieta nurodoma tik jei gyvūnai gimė, buvo auginami ir paskersti toje pačioje šalyje ar vietoje. Kitais atvejais nurodoma informacija apie skirtingas gimimo, auginimo ir skerdimo vietas.

▐

6.
     
  Terminas „vegetariškas“ neturėtų būti taikomas maisto produktams, kurie susideda ar yra pagaminti iš produktų, gautų iš mirusių ar paskerstų gyvūnų, ar gyvūnų, kurie miršta dėl to, kad buvo suvalgyti. Terminas „veganiškas“ neturėtų būti taikomas maisto produktams, kurie susideda ar buvo pagaminti iš gyvūnų ar gyvulinės kilmės produktų (įskaitant produktus, gautus iš gyvų gyvūnų).

▐ VI   SKYRIUS

NACIONALINĖS NUOSTATOS

35 straipsnis

Principas

Valstybės narės gali nustatyti informacijos apie maistą srities nuostatas tik jei tokia galimybė yra numatyta šiame reglamente.

36 straipsnis

Nacionalinės nuostatos dėl papildomų privalomų duomenų

Be 9 straipsnio 1 dalyje ir 11 straipsnyje nurodytų privalomų duomenų valstybės narės 39 straipsnyje nustatyta tvarka gali reikalauti papildomų privalomų duomenų apie specifinių tipų ar kategorijų maisto produktus, grįsdamos šį reikalavimą:

| a) | visuomenės sveikatos apsauga; |
| --- | --- |

a)

visuomenės sveikatos apsauga;

| b) | vartotojų apsauga; |
| --- | --- |

b)

vartotojų apsauga;

| c) | sukčiavimo prevencija; |
| --- | --- |

c)

sukčiavimo prevencija;

| d) | pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsauga,
  regioninės
  kilmės nuorodomis, registruotaisiais kilmės vietos pavadinimais ir nesąžiningos konkurencijos prevencija. |
| --- | --- |

d)

pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsauga,
  regioninės
  kilmės nuorodomis, registruotaisiais kilmės vietos pavadinimais ir nesąžiningos konkurencijos prevencija.

Taikant šias priemones neturi būti daroma kliūčių laisvam prekių judėjimui vidaus rinkoje. ▐

37 straipsnis

Pienas ir pieno produktai

Dėl pieno ir pieno produktų, teikiamų pakartotiniam naudojimui skirtuose stikliniuose buteliuose, valstybės narės gali priimti nuo 9 straipsnio 1 dalies ir 11 straipsnio 2 dalies nukrypstančias nuostatas.

Jos nedelsdamos pateikia Komisijai šių nuostatų tekstus.

▐

38 straipsnis

▐ Nefasuoti maisto produktai

1.   
  Su nefasuotais
  maisto produktais ▐ pateikiami
  9 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti duomenys
  .

2.   
  Kitų 9 ir 11 straipsniuose nurodytų duomenų teikti neprivaloma.

3.
     
  Valstybės narės gali priimti išsamias taisykles dėl 1 ir 2 dalyse minimų duomenų pateikimo būdo.

4.   Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai 1 ir 3 dalyse nurodytų nuostatų tekstus.

39 straipsnis

Pranešimų teikimo tvarka

1.   Kai daroma nuoroda į šį straipsnį, valstybė narė, nusprendusi, kad būtina priimti naują su informacija apie maistą susijusį teisės aktą, iš anksto praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie numatomas taikyti priemones ir jas pagrindžia.

2.   Komisija tariasi su Maisto produktų nuolatiniu komitetu, įsteigtu pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalį, jei tokios konsultacijos, jos nuomone, yra reikalingos arba jei to prašo valstybė narė.
  Be to, Komisija, vadovaudamasi 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (41), numatytomis nuostatomis, nustato oficialią pranešimų visiems suinteresuotiems subjektams teikimo tvarką.

3.   Atitinkama valstybė narė įgyvendina numatomas priemones tik praėjus trims mėnesiams po to, kai buvo pateiktas 1 dalyje nurodytas pranešimas, su sąlyga, kad ji nėra gavusi neigiamos Komisijos nuomonės.

4.   Jei Komisijos nuomonė yra neigiama, prieš pasibaigiant trijų mėnesių laikotarpiui ji pradeda 41 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, siekdama nustatyti, ar galima įgyvendinti numatytas priemones. Komisija gali reikalauti tam tikrų numatomų priemonių pakeitimų. Atitinkama valstybė narė gali imtis numatytų priemonių tik Komisijai priėmus galutinį sprendimą.

▐

VII   SKYRIUS

ĮGYVENDINIMO, KEITIMO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

40 straipsnis

Techninės adaptacijos

Komisija gali iš dalies keisti priedus, remdamasi nuostatomis, susijusiomis su II ir III priedų keitimais ir nustatytomis 10 straipsnio 2 dalyje ir 22 straipsnio 2 dalyje. Tokios priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies keisti jį papildant, priimamos
  naudojantis teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 42 straipsnį bei laikantis 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų
  .

41 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.

▐

42 straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 9 straipsnio 1 dalies k punkte, 11 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 1 dalyje, 20 straipsnio e dalyje, 22 straipsnio 2 dalyje, 24 straipsnio 2 dalyje, 26 straipsnio 2 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 2 ir 4 dalyse, 33 straipsnio 7 dalyje ir 40 straipsnyje nurodytus deleguotus teisės aktus penkerių metų laikotarpiui nuo ... (42). Komisija pateikia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 43 straipsnį.

2.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai

3.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 43 ir 44 straipsniuose nustatytų sąlygų

43 straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 9 straipsnio 1 dalies k punkte, 11 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 1 dalyje, 20 straipsnio e dalyje, 22 straipsnio 2 dalyje, 24 straipsnio 2 dalyje, 26 straipsnio 2 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 2 ir 4 dalyse, 33 straipsnio 7 dalyje ir 40 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

44 straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.

Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

2.
     
  Jeigu praėjus tam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, deleguotas teisės aktas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.

3.
     
  Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.

45 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 7 straipsnio pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

„Teiginiui apie maistingumą ir (arba) sveikatingumą nustatyta informacijos teikimo pagal ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../... dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams IV skyriaus 3 skirsnį (43) pareiga ir būdai taikomi mutatis mutandis, išskyrus bendro pobūdžio reklamą.

Be to, prireikus, remiantis ... m. ... ... d. Reglamento (ES) Nr. .../... [dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams] 30 ir 31 straipsniais, tame pačiame kaip maistinės vertės nuorodos regėjimo lauke pateikiamas (-i) medžiagos (-ų) kiekis (-iai), su kuriuo (-iais) yra susijęs teiginys apie maistingumą arba sveikatingumą ir kuris (-ie) nepateikiamas (-i) ženklinime nurodant maistinę vertę.

46 straipsnis

46 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1925/2006 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 1925/2006 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 6 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Kai maisto produktas papildomas vitaminu arba mineraline medžiaga, to vitamino arba mineralinės medžiagos kiekis maisto produkte turi prilygti bent dideliam kiekiui, nurodytam ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../... dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams XI priedo A dalies 2 punkte (44). Konkrečių maisto produktų arba maisto produktų kategorijų mažiausi kiekiai, įskaitant bet kokius mažesnius kiekius, nukrypstant nuo anksčiau minėtų didelių kiekių, patvirtinami 14 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

1.

6 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Kai maisto produktas papildomas vitaminu arba mineraline medžiaga, to vitamino arba mineralinės medžiagos kiekis maisto produkte turi prilygti bent dideliam kiekiui, nurodytam ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../... dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams XI priedo A dalies 2 punkte (44). Konkrečių maisto produktų arba maisto produktų kategorijų mažiausi kiekiai, įskaitant bet kokius mažesnius kiekius, nukrypstant nuo anksčiau minėtų didelių kiekių, patvirtinami 14 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

44

| 2. | 7 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Ženklinant nurodant maistinę vertę privaloma nurodyti vitaminais ir mineralinėmis medžiagomis papildytų ir šiame reglamente nurodytų produktų maistingumą. Pateikiamą informaciją sudaro Reglamento (ES) Nr. .../... [dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams] 29 straipsnio 1 dalyje apibrėžti duomenys ir bendri vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekiai, esantys maisto produkto sudėtyje po papildymo.“. |
| --- | --- |

2.

7 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Ženklinant nurodant maistinę vertę privaloma nurodyti vitaminais ir mineralinėmis medžiagomis papildytų ir šiame reglamente nurodytų produktų maistingumą. Pateikiamą informaciją sudaro Reglamento (ES) Nr. .../... [dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams] 29 straipsnio 1 dalyje apibrėžti duomenys ir bendri vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekiai, esantys maisto produkto sudėtyje po papildymo.“.

47 straipsnis

47 straipsnis

Panaikinimas

Panaikinimas

1.   Direktyvos 87/250/EEB, 94/54/EB, 1999/10/EB, 2000/13/EB, 2002/67/EB, 2004/77/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 608/2004 panaikinami nuo ... (45).

45

2.   Direktyva 90/496/EEB panaikinama praėjus ... (46).

46

3.   Nuorodos į panaikintus teisės aktus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

48 straipsnis

48 straipsnis

Įsigaliojimas

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

14 straipsnio 1 dalis taikoma nuo ... (47).

47

29–33 straipsniai taikomi nuo ... (47), išskyrus maisto produktus, kuriuos ženklina maisto verslo operatoriai ... (48), kurių įmonėse dirba mažiau nei
  100
  darbuotojų ir kurių metinė apyvarta ir (arba) metinis balansas neviršija
  5
  mln. EUR; šie operatoriai taiko minėtus straipsnius nuo ... (49).

47

48

100

5

49

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 77, 2009 3 31, p. 81.

1

(2)  2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

3

(4)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

4

(5)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

5

(6)  OL L 276, 1990 10 6, p. 40.

6

(7)  OL L 113, 1987 4 30, p. 57.

7

(8)  OL L 300, 1994 11 23, p. 14.

8

(9)  OL L 69, 1999 3 16, p. 22.

9

(10)  OL L 191, 2002 7 19, p. 20.

10

(11)  OL L 97, 2004 4 1, p. 44.

11

(12)  OL L 162, 2004 4 30, p. 76.

12

(13)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 160.

13

(14)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1.

14

(15)  OL L 39, 2008 2 13, p. 16.

15

(16)  OL L 302, 1993 10 19, p. 1.

16

(17)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

17

(18)  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

18

(19)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

19

(20)  OL L 404, 2006 12 30, p. 26.

20

(21)  

  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

21

OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(22)  
  Šio reglamento įsigaliojimo dienos.

22

Šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(23)  
  Per 18 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

23

Per 18 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(24)  OL L 139, 2004 4 30, p. 1.

24

(25)  OL L 40, 1989 2 11, p. 27.

25

(26)  OL L 184, 1988 7 15, p. 61.

26

(27)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

27

(28)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

28

(29)  

  OL L 247, 2007 9 21, p. 17.

29

OL L 247, 2007 9 21, p. 17.

(30)  

  OL L 91, 1999 4 7, p. 29.

30

OL L 91, 1999 4 7, p. 29.

(31)  

  OL L 401, 2006 12 30, p. 1.

31

OL L 401, 2006 12 30, p. 1.

(32)  

  OL L 339, 2006 12 6, p. 16.

32

OL L 339, 2006 12 6, p. 16.

(33)  OL L 144, 1997 6 4, p. 19.

33

(34)  
  Penkeri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

34

Penkeri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(35)  

  OL L 176, 1985 7 6, p. 18.

35

OL L 176, 1985 7 6, p. 18.

(36)  OL L 183, 2002 7 12, p. 51.

36

(37)  OL L 229, 1980 8 30, p. 1.

37

(38)  OL L 186, 1989 6 30, p. 27.

38

(39)  
  Praėjus penkeriems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

39

Praėjus penkeriems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(40)  
  Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

40

Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(41)  

  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

41

OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(42)  
  Šio reglamento įsigaliojimo diena.

42

Šio reglamento įsigaliojimo diena.

(43)  OL L ...“.

43

(44)  OL L ...“;

44

(45)  Šio reglamento įsigaliojimo dienos.

45

(46)  Penkeri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

46

(47)  Pirmoji mėnesio diena, praėjus 36 mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

47

(48)  Šio reglamento įsigaliojimo diena.

48

(49)  Pirmoji mėnesio diena, praėjus 60 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

49

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisI PRIEDAS

SPECIALIŲ TERMINŲ APIBRĖŽTYS,

kaip nurodyta 2 straipsnio 4 dalyje

| 1. | maistinės vertės nuoroda arba ženklinimas nurodant maistinę vertę – informacija
  , nurodant:







  a) | energinę vertę; arba |
| --- | --- | --- |

1.

maistinės vertės nuoroda arba ženklinimas nurodant maistinę vertę – informacija
  , nurodant:

a)

energinę vertę; arba

| b) | energinę vertę ir vieną ar kelias šių maistinių medžiagų
  ir jų sudedamąsias dalis:







  — | riebalus, |
| --- | --- | --- |

b)

energinę vertę ir vieną ar kelias šių maistinių medžiagų
  ir jų sudedamąsias dalis:

—

riebalus,

| — | angliavandenius, |
| --- | --- |

—

angliavandenius,

| — | skaidulines medžiagas, |
| --- | --- |

—

skaidulines medžiagas,

| — | baltymus, |
| --- | --- |

—

baltymus,

| — | druską, |
| --- | --- |

—

druską,

| — | X priedo A dalies 1 punkte išvardytus vitaminus ir mineralines medžiagas, kurių yra didelis kiekis, kaip apibrėžta X priedo A dalies 2 punkte; |
| --- | --- |

—

X priedo A dalies 1 punkte išvardytus vitaminus ir mineralines medžiagas, kurių yra didelis kiekis, kaip apibrėžta X priedo A dalies 2 punkte;

| 2. | riebalai – visi lipidai, įskaitant fosfolipidus; |
| --- | --- |

2.

riebalai – visi lipidai, įskaitant fosfolipidus;

| 3. | sočiosios riebalų rūgštys – riebalų rūgštys, neturinčios dvigubų jungčių; |
| --- | --- |

3.

sočiosios riebalų rūgštys – riebalų rūgštys, neturinčios dvigubų jungčių;

| 4. | trans-riebalai – riebalų rūgštys su ne mažiau kaip viena nekonjuguota (t. y. su ne mažiau kaip viena įterpta metileno grupe) dviguba anglies-anglies jungtimi trans konfigūracijoje; |
| --- | --- |

4.

trans-riebalai – riebalų rūgštys su ne mažiau kaip viena nekonjuguota (t. y. su ne mažiau kaip viena įterpta metileno grupe) dviguba anglies-anglies jungtimi trans konfigūracijoje;

| 5. | mononesočiosios riebalų rūgštys – riebalų rūgštys su viena cis-dviguba jungtimi; |
| --- | --- |

5.

mononesočiosios riebalų rūgštys – riebalų rūgštys su viena cis-dviguba jungtimi;

| 6. | polinesočiosios riebalų rūgštys – riebalų rūgštys su cis-, cis-metileno dvigubomis jungtimis; |
| --- | --- |

6.

polinesočiosios riebalų rūgštys – riebalų rūgštys su cis-, cis-metileno dvigubomis jungtimis;

| 7. | angliavandeniai – visi angliavandeniai, metabolizuojami žmogaus organizme, įskaitant poliolius; |
| --- | --- |

7.

angliavandeniai – visi angliavandeniai, metabolizuojami žmogaus organizme, įskaitant poliolius;

| 8. | cukrus – visi maiste esantys monosacharidai ir disacharidai, išskyrus poliolius,
  izomaltuliozę ir D-tagatozę
  ; |
| --- | --- |

8.

cukrus – visi maiste esantys monosacharidai ir disacharidai, išskyrus poliolius,
  izomaltuliozę ir D-tagatozę
  ;

| 9. | polioliai – alkoholiai, kurių sudėtyje yra daugiau nei dvi hidroksilinės grupės; |
| --- | --- |

9.

polioliai – alkoholiai, kurių sudėtyje yra daugiau nei dvi hidroksilinės grupės;

| 10. | baltymai – baltymų kiekis, apskaičiuotas pagal šią formulę: baltymai = bendras azoto kiekis pagal Kjeldahlį × 6,25
  ir pieno baltymų atveju – bendras azoto kiekis pagal Kjeldahlį x 6,38
  ; |
| --- | --- |

10.

baltymai – baltymų kiekis, apskaičiuotas pagal šią formulę: baltymai = bendras azoto kiekis pagal Kjeldahlį × 6,25
  ir pieno baltymų atveju – bendras azoto kiekis pagal Kjeldahlį x 6,38
  ;

| 11. | druska – druskos kiekis, apskaičiuotas pagal šią formulę: druska = natris × 2,5; |
| --- | --- |

11.

druska – druskos kiekis, apskaičiuotas pagal šią formulę: druska = natris × 2,5;

| 12. | maistiniai aukso lakšteliai – iš maždaug 0,000125 mm storio aukso lakštelių pagaminta valgoma maisto produktų ir gėrimų puošmena lakštelių ar miltelių pavidalu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vidutinė vertė – vertė, geriausiai atspindinti konkrečiame maisto produkte esantį maistinės vertės kiekį, atsižvelgiant į sezoninius svyravimus, vartojimo būdą ir kitus veiksnius, galinčius daryti poveikį realios vertės pokyčiams; |
| --- | --- |

13.

vidutinė vertė – vertė, geriausiai atspindinti konkrečiame maisto produkte esantį maistinės vertės kiekį, atsižvelgiant į sezoninius svyravimus, vartojimo būdą ir kitus veiksnius, galinčius daryti poveikį realios vertės pokyčiams;

| 14. | pakuotės priekinė pusė
  –
  maisto produkto pakuotės pusė arba plotas, kuris
  tikriausiai bus
  rodomas
  arba
  matomas
  normaliomis arba įprastinėmis pardavimo arba naudojimo sąlygomis. |
| --- | --- |

14.

pakuotės priekinė pusė
  –
  maisto produkto pakuotės pusė arba plotas, kuris
  tikriausiai bus
  rodomas
  arba
  matomas
  normaliomis arba įprastinėmis pardavimo arba naudojimo sąlygomis.

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisII PRIEDAS

ALERGIJĄ ARBA NETOLERAVIMĄ
  GALINČIOS SUKELTI
  SUDEDAMOSIOS DALYS

| 1. | Glitimo turintys javai (t. y. kviečiai, rugiai, miežiai, avižos, kviečiai spelta, kamutas arba jų sukryžmintos atmainos) ir jų produktai, išskyrus:






  a) | kviečių pagrindu pagamintus gliukozės sirupus, turinčius dekstrozės (1); |
| --- | --- | --- |

1.

Glitimo turintys javai (t. y. kviečiai, rugiai, miežiai, avižos, kviečiai spelta, kamutas arba jų sukryžmintos atmainos) ir jų produktai, išskyrus:

a)

kviečių pagrindu pagamintus gliukozės sirupus, turinčius dekstrozės (1);

| b) | kviečių pagrindu pagamintus maltodekstrinus (1); |
| --- | --- |

b)

kviečių pagrindu pagamintus maltodekstrinus (1);

| c) | miežių pagrindu pagamintus gliukozės sirupus; |
| --- | --- |

c)

miežių pagrindu pagamintus gliukozės sirupus;

| d) | javus, naudojamus
  alkoholio
  distiliatų ▐gamybai. |
| --- | --- |

d)

javus, naudojamus
  alkoholio
  distiliatų ▐gamybai.

| 2. | Vėžiagyviai ir jų produktai. |
| --- | --- |

2.

Vėžiagyviai ir jų produktai.

| 3. | Kiaušiniai ir jų produktai. |
| --- | --- |

3.

Kiaušiniai ir jų produktai.

| 4. | Žuvis ir jos produktai, išskyrus:






  a) | žuvies želatiną, naudojamą kaip vitaminų ar karotinoidų nešiklį; |
| --- | --- | --- |

4.

Žuvis ir jos produktai, išskyrus:

a)

žuvies želatiną, naudojamą kaip vitaminų ar karotinoidų nešiklį;

| b) | žuvies želatiną ar žuvų klijus, naudojamus alaus ir vyno skaidrinimui. |
| --- | --- |

b)

žuvies želatiną ar žuvų klijus, naudojamus alaus ir vyno skaidrinimui.

| 5. | Žemės riešutai ir jų produktai |
| --- | --- |

5.

Žemės riešutai ir jų produktai

| 6. | Sojų pupelės ir jų produktai, išskyrus:






  a) | rafinuotą sojų pupelių aliejų ir riebalus (1); |
| --- | --- | --- |

6.

Sojų pupelės ir jų produktai, išskyrus:

a)

rafinuotą sojų pupelių aliejų ir riebalus (1);

| b) | natūralių tokoferolių mišinius (E306), natūralų d-alfa tokoferolį, natūralų d-alfa tokoferolacetatą, natūralų d-alfa tokoferolio sukcinatą iš sojų pupelių; |
| --- | --- |

b)

natūralių tokoferolių mišinius (E306), natūralų d-alfa tokoferolį, natūralų d-alfa tokoferolacetatą, natūralų d-alfa tokoferolio sukcinatą iš sojų pupelių;

| c) | iš sojų pupelių aliejaus gautus fitosterolius ir fitosterolio esterius; |
| --- | --- |

c)

iš sojų pupelių aliejaus gautus fitosterolius ir fitosterolio esterius;

| d) | augalinių stanolių esterius, pagamintus iš sojų pupelių aliejaus sterolių. |
| --- | --- |

d)

augalinių stanolių esterius, pagamintus iš sojų pupelių aliejaus sterolių.

| 7. | Pienas ir jo produktai (įskaitant laktozę), išskyrus:






  a) | išrūgas, naudojamas
  alkoholio
  distiliatų ▐gamybai; |
| --- | --- | --- |

7.

Pienas ir jo produktai (įskaitant laktozę), išskyrus:

a)

išrūgas, naudojamas
  alkoholio
  distiliatų ▐gamybai;

| b) | laktitolį. |
| --- | --- |

b)

laktitolį.

| 8. | Riešutai, t. y. migdolai (Amygdalus communis L.), lazdyno riešutai (Corylus avellana), graikiniai riešutai (Juglans regia), anakardžiai (Anakardium occidentale), pekaninės karijos (Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch), brazilinės bertoletijos (Bertholletia excelsa), pistacijos (Pistacia vera), makadamijos ir Kvinslendo riešutai (Macadamia ternifolia) bei jų produktai, išskyrus:






  a) | riešutus, naudojamus
  alkoholinių
  distiliatų ▐gamybai. |
| --- | --- | --- |

8.

Riešutai, t. y. migdolai (Amygdalus communis L.), lazdyno riešutai (Corylus avellana), graikiniai riešutai (Juglans regia), anakardžiai (Anakardium occidentale), pekaninės karijos (Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch), brazilinės bertoletijos (Bertholletia excelsa), pistacijos (Pistacia vera), makadamijos ir Kvinslendo riešutai (Macadamia ternifolia) bei jų produktai, išskyrus:

a)

riešutus, naudojamus
  alkoholinių
  distiliatų ▐gamybai.

| 9. | Salierai ir jų produktai. |
| --- | --- |

9.

Salierai ir jų produktai.

| 10. | Garstyčios ir jų produktai. |
| --- | --- |

10.

Garstyčios ir jų produktai.

| 11. | Sezamo sėklos ir jų produktai. |
| --- | --- |

11.

Sezamo sėklos ir jų produktai.

| 12. | Vartoti skirtame produkte esantis
  sieros dvideginis ir sulfitai, kurių koncentracija didesnė kaip 10 mg/kg arba 10 mg/l, išreikšti kaip SO2. |
| --- | --- |

12.

Vartoti skirtame produkte esantis
  sieros dvideginis ir sulfitai, kurių koncentracija didesnė kaip 10 mg/kg arba 10 mg/l, išreikšti kaip SO2.

| 13. | Lubinai ir jų produktai. |
| --- | --- |

13.

Lubinai ir jų produktai.

| 14. | Moliuskai ir jų produktai. |
| --- | --- |

14.

Moliuskai ir jų produktai.

---

(1)  Ir iš jų gauti produktai, jei dėl apdorojimo proceso nepadidėja Tarnybos įvertintas alergiškumo lygis, taikomas atitinkamam produktui, iš kurio jie yra gauti.

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisIII PRIEDAS

MAISTO PRODUKTAI, KURIUOS ŽENKLINANT TURI BŪTI NURODYTAS VIENAS AR KELI PAPILDOMDUOMENYS

| MAISTO PRODUKTO TIPAS ARBA KATEGORIJA | DUOMENYS |
| --- | --- |
| 1.   MAISTO PRODUKTAI, KURIUOS PAKUOJANT NAUDOJAMOS TAM TIKROS DUJOS |
| 1.1. | Maisto produktai, kurių vartojimo trukmė pratęsta jiems pakuoti naudojant dujas, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB |

MAISTO PRODUKTO TIPAS ARBA KATEGORIJA

DUOMENYS

MAISTO PRODUKTAI, KURIUOS PAKUOJANT NAUDOJAMOS TAM TIKROS DUJOS

1.1.

Maisto produktai, kurių vartojimo trukmė pratęsta jiems pakuoti naudojant dujas, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB

„Supakuotas apsauginėje atmosferoje“

2.
     
  MĖSOS PRODUKTAI IŠ GYVŪNŲ, KURIE PASKERSTI VYKDANT SPECIALŲ SKERDIMĄ

| 2.1. | Mėsa ar mėsos produktai, gauti iš gyvūnų, kurie prieš skerdimą nebuvo apsvaiginti, t. y. jie paskersti vykdant ritualinį skerdimą |
| --- | --- |

2.1.

„Mėsa, gauta gyvūnus paskerdus jų neapsvaiginus“

MAISTO PRODUKTAI, KURIŲ SUDĖTYJE YRA SALDIKLIŲ

| 3.1. | Maisto produktai, kurių sudėtyje yra saldiklio ar saldiklių, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB |
| --- | --- |

3.1.

Maisto produktai, kurių sudėtyje yra saldiklio ar saldiklių, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB

teiginys „su saldikliu (-iais)“ turi būti pateiktas prie maisto produkto pavadinimo
  pagrindiniame regėjimo lauke
  .

| 3.2. | Maisto produktai, kurių sudėtyje yra ir cukraus priedų arba cukraus, ir saldiklio arba saldiklių, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB |
| --- | --- |

3.2.

Maisto produktai, kurių sudėtyje yra ir cukraus priedų arba cukraus, ir saldiklio arba saldiklių, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB

teiginys „su cukrumi ir saldikliu (-iais)“ turi būti pateiktas prie maisto produkto pavadinimo

| 3.3. | Maisto produktai, kurių sudėtyje yra aspartamo, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB |
| --- | --- |

3.3.

Maisto produktai, kurių sudėtyje yra aspartamo, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB

„sudėtyje
  yra aspartamo“

| 3.4. | Maisto produktai, kurių sudėtyje yra daugiau nei 10 % poliolių priedų, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB |
| --- | --- |

3.4.

Maisto produktai, kurių sudėtyje yra daugiau nei 10 % poliolių priedų, kaip nustatyta Direktyva 89/107/EEB

„vartojant dideliais kiekiais, gali sukelti viduriavimą“

MAISTO PRODUKTAI, KURIŲ SUDĖTYJE YRA GLICIRHIZININĖS RŪGŠTIES ARBA JOS AMONIO DRUSKOS

| 4.1. | Konditerijos gaminiai ar gėrimai, kurių sudėtyje yra glicirhizininės rūgšties ar jos amonio druskos dėl to, kad buvo pridėta tokios medžiagos ar medžiagų arba paprastojo saldymedžio glycyrrhiza glabra augalo, kurio koncentracija 100 mg/kg arba 10 mg/l, arba didesnė. |
| --- | --- |

4.1.

Konditerijos gaminiai ar gėrimai, kurių sudėtyje yra glicirhizininės rūgšties ar jos amonio druskos dėl to, kad buvo pridėta tokios medžiagos ar medžiagų arba paprastojo saldymedžio glycyrrhiza glabra augalo, kurio koncentracija 100 mg/kg arba 10 mg/l, arba didesnė.

Žodžiai „sudėtyje yra paprastojo saldymedžio“ įrašomi iš karto po sudedamųjų dalių sąrašo, nebent žodis „paprastasis saldymedis“ jau įtrauktas į sudedamųjų dalių sąrašą arba į maisto produkto pavadinimą. Kai sudedamųjų dalių sąrašo nėra, šis teiginys turi būti pateiktas prie maisto produkto pavadinimo.

| 4.2. | Konditerijos gaminiai, kurių sudėtyje yra glicirhizininės rūgšties ar jos amonio druskos dėl to, kad buvo pridėta tokios medžiagos ar medžiagų arba paprastojo saldymedžio glycyrrhiza glabra augalo, kurio koncentracija 4 g/kg arba didesnė. |
| --- | --- |

4.2.

Konditerijos gaminiai, kurių sudėtyje yra glicirhizininės rūgšties ar jos amonio druskos dėl to, kad buvo pridėta tokios medžiagos ar medžiagų arba paprastojo saldymedžio glycyrrhiza glabra augalo, kurio koncentracija 4 g/kg arba didesnė.

Žodžiai „sudėtyje yra paprastojo saldymedžio – sergantieji hipertenzija turi vengti per didelio kiekio“ įrašomi iš karto po sudedamųjų dalių sąrašo. Kai sudedamųjų dalių sąrašo nėra, šis teiginys turi būti pateiktas prie maisto produkto pavadinimo.

| 4.3. | Gėrimai, kurių sudėtyje yra glicirhizininės rūgšties ar jos amonio druskos dėl to, kad buvo pridėta tokios medžiagos ar medžiagų arba paprastojo saldymedžio glycyrrhiza glabra augalo, kurio koncentracija 50 mg/l ar didesnė arba 300 mg/l ar didesnė tuo atveju, kai gėrimo sudėtyje yra daugiau kaip 1,2 % alkoholio, išreikšto tūrio procentais (1). |
| --- | --- |

4.3.

Gėrimai, kurių sudėtyje yra glicirhizininės rūgšties ar jos amonio druskos dėl to, kad buvo pridėta tokios medžiagos ar medžiagų arba paprastojo saldymedžio glycyrrhiza glabra augalo, kurio koncentracija 50 mg/l ar didesnė arba 300 mg/l ar didesnė tuo atveju, kai gėrimo sudėtyje yra daugiau kaip 1,2 % alkoholio, išreikšto tūrio procentais (1).

Žodžiai „sudėtyje yra paprastojo saldymedžio – sergantieji hipertenzija turi vengti per didelio kiekio“ įrašomi iš karto po sudedamųjų dalių sąrašo. Kai sudedamųjų dalių sąrašo nėra, šis teiginys turi būti pateiktas prie maisto produkto pavadinimo.

5.
     
  MAISTO PRODUKTAI, KURIŲ SUDĖTYJE YRA GLUTAMO RŪGŠČIŲ ARBA GLUMATO RŪGŠTIES DRUSKŲ

| 5.1. | Maisto produktai, kurių sudėtyje yra vienas arba keli maisto priedai: E620, E621, E622, E623, E624 ir E625 |
| --- | --- |

5.1.

„sudėtyje yra apetitą skatinančių sudedamųjų dalių“

6.
     
  MĖSA, SUSIDEDANTI IŠ SUJUNGTŲ MĖSOS GABALŲ

| 6.1. | Mėsa susidedanti iš sujungtų mėsos gabalų, galinčių sudaryti įspūdį, kad gaminys pagamintas iš vieno gabalo |
| --- | --- |

6.1.

šalia maisto pavadinimo turi būti užrašas „iš sujungtų mėsos gabalų“

GĖRIMAI, KURIŲ SUDĖTYJE YRA DAUG KOFEINO

| 7.1. | Gėrimai, išskyrus pagamintus iš kavos, arbatos arba kavos ar arbatos ekstrakto, kai produkto pavadinime yra žodis „kava“ arba „arbata“, kurie:






  — | skirti vartoti be jokių pakeitimų, ir kuriuose kofeino, nesvarbu iš kokio šaltinio, yra daugiau nei 150 mg/l, arba |
| --- | --- | --- |

7.1.

Gėrimai, išskyrus pagamintus iš kavos, arbatos arba kavos ar arbatos ekstrakto, kai produkto pavadinime yra žodis „kava“ arba „arbata“, kurie:

—

skirti vartoti be jokių pakeitimų, ir kuriuose kofeino, nesvarbu iš kokio šaltinio, yra daugiau nei 150 mg/l, arba

| — | pagaminti iš koncentruoto ar išdžiovinto produkto ir juose kofeino, nesvarbu iš kokio šaltinio, yra daugiau nei 150 mg/l |
| --- | --- |

—

pagaminti iš koncentruoto ar išdžiovinto produkto ir juose kofeino, nesvarbu iš kokio šaltinio, yra daugiau nei 150 mg/l

Žodžiai „sudėtyje yra daug kofeino“ pateikiami tame pačiame regėjimo lauke, kaip ir gėrimo pavadinimas; po užrašo skliausteliuose ir pagal šio reglamento 14 straipsnio 4 dalį nurodomas kofeino kiekis mg/100 ml.

MAISTO PRODUKTAI, Į KURIUOS ĮDĖTA FITOSTEROLIŲ, FITOSTEROLIO ESTERIŲ, FITOSTANOLIŲ ARBA FITOSTANOLIO ESTERIŲ

| 8.1. | maisto produktai ir sudedamosios dalys, į kuriuos įdėta fitosterolių, fitosterolio esterių, fitostanolių arba fitostanolio esterių |
| --- | --- |

8.1.

maisto produktai ir sudedamosios dalys, į kuriuos įdėta fitosterolių, fitosterolio esterių, fitostanolių arba fitostanolio esterių

| 1) | žodžiai „įdėta augalų sterolių“ arba „įdėta augalų stanolių“ pateikiamas tame pačiame regėjimo lauke kaip ir maisto produkto pavadinimas; |
| --- | --- |

1)

žodžiai „įdėta augalų sterolių“ arba „įdėta augalų stanolių“ pateikiamas tame pačiame regėjimo lauke kaip ir maisto produkto pavadinimas;

| 2) | įdėtų fitosterolių, fitosterolio esterių, fitostanolių arba fitostanolio esterių kiekis (išreikštas % arba g kaip laisvieji augalų steroliai ir (arba) augalų stanoliai 100 g arba 100 ml maisto produkto) nurodomas sudedamųjų dalių sąraše; |
| --- | --- |

2)

įdėtų fitosterolių, fitosterolio esterių, fitostanolių arba fitostanolio esterių kiekis (išreikštas % arba g kaip laisvieji augalų steroliai ir (arba) augalų stanoliai 100 g arba 100 ml maisto produkto) nurodomas sudedamųjų dalių sąraše;

| 3) | teiginys, kad maisto produktas skirtas tik žmonėms, norintiems sumažinti cholesterolio kiekį kraujyje; |
| --- | --- |

3)

teiginys, kad maisto produktas skirtas tik žmonėms, norintiems sumažinti cholesterolio kiekį kraujyje;

| 4) | teiginys, kad pacientai, vartojantys cholesterolį mažinančius vaistus, produktą gali vartoti tik prižiūrint gydytojui; |
| --- | --- |

4)

teiginys, kad pacientai, vartojantys cholesterolį mažinančius vaistus, produktą gali vartoti tik prižiūrint gydytojui;

| 5) | aiškiai matomas teiginys, kad maisto produktas gali netikti nėščių arba krūtimi maitinančių moterų ir mažesnių kaip penkerių metų vaikų mitybai; |
| --- | --- |

5)

aiškiai matomas teiginys, kad maisto produktas gali netikti nėščių arba krūtimi maitinančių moterų ir mažesnių kaip penkerių metų vaikų mitybai;

| 6) | patarimas, kad maisto produktas turi būti subalansuotos ir įvairios mitybos dalimi, o siekiant palaikyti karotinoidų kiekį reikia nuolat valgyti vaisius ir daržoves; |
| --- | --- |

6)

patarimas, kad maisto produktas turi būti subalansuotos ir įvairios mitybos dalimi, o siekiant palaikyti karotinoidų kiekį reikia nuolat valgyti vaisius ir daržoves;

| 7) | teiginys, kad reikia vengti didesnių kaip 3 g augalų sterolių ir (arba) augalų stanolių dozių per dieną pateikiamas tame pačiame regėjimo lauke, kaip ir teiginys, kurio reikalaujama pagal 3 punktą; |
| --- | --- |

7)

teiginys, kad reikia vengti didesnių kaip 3 g augalų sterolių ir (arba) augalų stanolių dozių per dieną pateikiamas tame pačiame regėjimo lauke, kaip ir teiginys, kurio reikalaujama pagal 3 punktą;

| 8) | atitinkamo maisto produkto arba maisto sudedamosios dalies porcijos termino apibrėžtis (pageidautina g arba ml), nurodant kiekvienoje porcijoje esančio augalų sterolio ir (arba) augalų stanolio kiekį. |
| --- | --- |

8)

atitinkamo maisto produkto arba maisto sudedamosios dalies porcijos termino apibrėžtis (pageidautina g arba ml), nurodant kiekvienoje porcijoje esančio augalų sterolio ir (arba) augalų stanolio kiekį.

9.
     
  MĖSOS IR PAUKŠTIENOS PRODUKTAI

| 9.1. | Vištienos gaminiais, kurių gamyboje buvo naudojami jautienos arba kiaulienos baltymai. |
| --- | --- |

9.1.

Jautienos arba kiaulienos baltymų naudojimas visada turi būti aiškiai nurodomas pakuotėje.

---

(1)  Koncentracija taikoma paruoštiems vartoti produktams arba produktams, paruoštiems pagal gamintojų nurodymus.

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisIV PRIEDAS

MAISTO PRODUKTAI, KURIEMS NETAIKOMAS PRIVALOMAS
  ŽENKLINIMO NURODANT MAISTINĘ VERTĘ
  REIKALAVIMAS

| — | švieži vaisiai ir daržovės, taip pat
  neperdirbti produktai, sudaryti iš vienos sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kategorijos; |
| --- | --- |

—

švieži vaisiai ir daržovės, taip pat
  neperdirbti produktai, sudaryti iš vienos sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kategorijos;

| — | produktai, perdirbti atliekant tik vieną perdirbimo operaciją – rūkant arba brandinant, sudaryti iš vienos sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kategorijos; |
| --- | --- |

—

produktai, perdirbti atliekant tik vieną perdirbimo operaciją – rūkant arba brandinant, sudaryti iš vienos sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kategorijos;

| — | natūralus mineralinis vanduo arba kitoks vanduo, skirtas
  žmonėms vartoti ▐, įskaitant vandenį, į kurį įdėta tik anglies dioksido ir (arba) kvapiųjų medžiagų; |
| --- | --- |

—

natūralus mineralinis vanduo arba kitoks vanduo, skirtas
  žmonėms vartoti ▐, įskaitant vandenį, į kurį įdėta tik anglies dioksido ir (arba) kvapiųjų medžiagų;

| — | prieskoniniai augalai, kvapiosios ar skoninės medžiagos, prieskoniai, pagardai ir
  jų mišiniai; |
| --- | --- |

—

prieskoniniai augalai, kvapiosios ar skoninės medžiagos, prieskoniai, pagardai ir
  jų mišiniai;

| — | druska ir druskos pakaitalai; |
| --- | --- |

—

druska ir druskos pakaitalai;

| — | cukrus ir naujų rūšių cukrus; |
| --- | --- |

—

cukrus ir naujų rūšių cukrus;

| — | įvairių rūšių miltai; |
| --- | --- |

—

įvairių rūšių miltai;

| — | produktai, kuriems taikoma 1999 m. vasario 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/4/EB dėl kavos ir cikorijos ekstraktų (1), nemaltos arba maltos kavos pupelės ir nemaltos arba maltos kavos pupelės be kofeino; |
| --- | --- |

—

produktai, kuriems taikoma 1999 m. vasario 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/4/EB dėl kavos ir cikorijos ekstraktų (1), nemaltos arba maltos kavos pupelės ir nemaltos arba maltos kavos pupelės be kofeino;

| — | vaistažolių arbata, arbata, arbata be kofeino, greitai paruošiama arba tirpi arbata arba arbatos ekstraktas, greitai paruošiama arba tirpi arbata arba arbatos ekstraktas be kofeino, į kuriuos neįdėta sudedamųjų dalių; |
| --- | --- |

—

vaistažolių arbata, arbata, arbata be kofeino, greitai paruošiama arba tirpi arbata arba arbatos ekstraktas, greitai paruošiama arba tirpi arbata arba arbatos ekstraktas be kofeino, į kuriuos neįdėta sudedamųjų dalių;

| — | fermentuotas actas ir acto pakaitalai, įskaitant tuos, į kuriuos įdėta tik kvapiųjų medžiagų; |
| --- | --- |

—

fermentuotas actas ir acto pakaitalai, įskaitant tuos, į kuriuos įdėta tik kvapiųjų medžiagų;

| — | kvapiosios medžiagos; |
| --- | --- |

—

kvapiosios medžiagos;

| — | maisto priedai; |
| --- | --- |

—

maisto priedai;

| — | pagalbinės perdirbimo medžiagos; |
| --- | --- |

—

pagalbinės perdirbimo medžiagos;

| — | maisto fermentai; |
| --- | --- |

—

maisto fermentai;

| — | dažantys maisto produktai; |
| --- | --- |

—

dažantys maisto produktai;

| — | maistiniai aukso lakšteliai; |
| --- | --- |

—

maistiniai aukso lakšteliai;

| — | želatina; |
| --- | --- |

—

želatina;

| — | uogienės tirštinimo mišiniai; |
| --- | --- |

—

uogienės tirštinimo mišiniai;

| — | mielės; |
| --- | --- |

—

mielės;

| — | kramtomosios gumos produktai; |
| --- | --- |

—

kramtomosios gumos produktai;

| — | maisto produktai, kurių dizainas ar pakuotė yra sezoninio, prabangos prekių ar dovanų tipo; |
| --- | --- |

—

maisto produktai, kurių dizainas ar pakuotė yra sezoninio, prabangos prekių ar dovanų tipo;

| — | sezoniniai konditerijos gaminiai ir cukrinės bei šokoladinės figūros; |
| --- | --- |

—

sezoniniai konditerijos gaminiai ir cukrinės bei šokoladinės figūros;

| — | mišrūs produktų rinkiniai; |
| --- | --- |

—

mišrūs produktų rinkiniai;

| — | rinkiniai; |
| --- | --- |

—

rinkiniai;

| — | maisto produktai pakuotėse arba taroje, kurių didžiausias paviršiaus plotas yra mažesnis nei
  75
  cm2.
  29 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta energinė vertė vis tiek turi būti nurodoma pagrindiniame regėjimo lauke; |
| --- | --- |

—

maisto produktai pakuotėse arba taroje, kurių didžiausias paviršiaus plotas yra mažesnis nei
  75
  cm2.
  29 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta energinė vertė vis tiek turi būti nurodoma pagrindiniame regėjimo lauke;

| — | maisto produktai, kuriuos privatūs asmenys parduoda atsitiktinėmis progomis, o ne vykdydami įsipareigojimus, reiškiantį, kad veikla yra tęstinė ir pagrįsta tam tikra organizacine struktūra; |
| --- | --- |

—

maisto produktai, kuriuos privatūs asmenys parduoda atsitiktinėmis progomis, o ne vykdydami įsipareigojimus, reiškiantį, kad veikla yra tęstinė ir pagrįsta tam tikra organizacine struktūra;

| — | nefasuoti maisto produktai, įskaitant viešojo maitinimo įstaigų nedelsiant suvartoti skirtus maisto produktus; |
| --- | --- |

—

nefasuoti maisto produktai, įskaitant viešojo maitinimo įstaigų nedelsiant suvartoti skirtus maisto produktus;

| — | rankų darbo maisto produktai; |
| --- | --- |

—

rankų darbo maisto produktai;

| — | ūkininkų tiesiogiai parduodami maisto produktai; |
| --- | --- |

—

ūkininkų tiesiogiai parduodami maisto produktai;

| — | maisto produktai, kuriuos
  mažos įmonės
  nedideliais kiekiais tiesiogiai tiekia galutiniam vartotojui arba vietos mažmeninėms įmonėms, kurios tiesiogiai tiekia galutiniam vartotojui; |
| --- | --- |

—

maisto produktai, kuriuos
  mažos įmonės
  nedideliais kiekiais tiesiogiai tiekia galutiniam vartotojui arba vietos mažmeninėms įmonėms, kurios tiesiogiai tiekia galutiniam vartotojui;

| — | maisto produktai, esantys vidinėje pakuotėje, kuri neskirta parduoti be išorinės pakuotės (informacija apie maistinę vertę pateikiama ant išorinės pakuotės, jei produktas nepriskiriamas maisto produktų, kuriems pagal šį priedą reikalavimas netaikomas, kategorijoms); |
| --- | --- |

—

maisto produktai, esantys vidinėje pakuotėje, kuri neskirta parduoti be išorinės pakuotės (informacija apie maistinę vertę pateikiama ant išorinės pakuotės, jei produktas nepriskiriamas maisto produktų, kuriems pagal šį priedą reikalavimas netaikomas, kategorijoms);

| — | maisto produktai, kurių kiekis mažesnis negu 5 g/ml; |
| --- | --- |

—

maisto produktai, kurių kiekis mažesnis negu 5 g/ml;

| — | neištrinamai paženklinti stikliniai buteliai. |
| --- | --- |

—

neištrinamai paženklinti stikliniai buteliai.

---

(1)  OL L 66, 1999 3 13, p. 26.

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisV PRIEDAS

MAISTO PRODUKTO PAVADINIMAS IR KONKRETI KARTU PATEIKIAMA INFORMACIJA

A DALIS –   MAISTO PRODUKTO PAVADINIMAS

| 1. | Valstybėje narėje, kurioje produktas yra parduodamas, leidžiama naudoti maisto produkto pavadinimą, kuriuo jis buvo teisėtai pagamintas ir parduodamas jį pagaminusioje valstybėje narėje.
  Vis dėlto jeigu taikant kitas šio reglamento, visų pirma 9 straipsnio, nuostatas valstybės narės, kurioje maisto produktas parduodamas, vartotojai negali sužinoti tikrosios jo prigimties ir atskirti nuo maisto produktų, su kuriais jis gali būti painiojamas, šalia maisto produkto pavadinimo
  tame pačiame regėjimo lauke aiškiu
  ir
  lengvai įskaitomu šriftu
  pateikiama ir kita aprašomojo pobūdžio informacija. |
| --- | --- |

1.

Valstybėje narėje, kurioje produktas yra parduodamas, leidžiama naudoti maisto produkto pavadinimą, kuriuo jis buvo teisėtai pagamintas ir parduodamas jį pagaminusioje valstybėje narėje.

Vis dėlto jeigu taikant kitas šio reglamento, visų pirma 9 straipsnio, nuostatas valstybės narės, kurioje maisto produktas parduodamas, vartotojai negali sužinoti tikrosios jo prigimties ir atskirti nuo maisto produktų, su kuriais jis gali būti painiojamas, šalia maisto produkto pavadinimo
  tame pačiame regėjimo lauke aiškiu
  ir
  lengvai įskaitomu šriftu
  pateikiama ir kita aprašomojo pobūdžio informacija.

| 2. | Išimtiniais atvejais maisto produktą pagaminusios valstybės narės vartojamas jo pavadinimas nėra naudojamas produktą parduodančioje valstybėje narėje, jeigu šio pavadinimo maisto produktas pagal savo sudėtį arba gamybą taip skiriasi nuo įprastai šiuo pavadinimu žinomo maisto produkto, kad 1 punkto nuostatų nepakanka, jog produktą parduodančios valstybės narės pirkėjai gautų teisingą informaciją. |
| --- | --- |

2.

Išimtiniais atvejais maisto produktą pagaminusios valstybės narės vartojamas jo pavadinimas nėra naudojamas produktą parduodančioje valstybėje narėje, jeigu šio pavadinimo maisto produktas pagal savo sudėtį arba gamybą taip skiriasi nuo įprastai šiuo pavadinimu žinomo maisto produkto, kad 1 punkto nuostatų nepakanka, jog produktą parduodančios valstybės narės pirkėjai gautų teisingą informaciją.

| 3. | Pavadinimas, saugomas kaip intelektinė nuosavybė, registruotas prekės pavadinimas arba išgalvotas pavadinimas negali būti vartojamas vietoj maisto produkto pavadinimo. |
| --- | --- |

3.

Pavadinimas, saugomas kaip intelektinė nuosavybė, registruotas prekės pavadinimas arba išgalvotas pavadinimas negali būti vartojamas vietoj maisto produkto pavadinimo.

B DALIS –   KARTU SU MAISTO PRODUKTO PAVADINIMU TEIKIAMA PRIVALOMOJI INFORMACIJA

| 1. | Maisto produkto pavadinimą sudaro arba kartu su juo pateikiama informacija apie fizinį maisto produkto pavidalą arba ypatingą jo apdorojimą (pvz., susmulkintas į miltelius,
  pakartotinai užšaldytas,
  išdžiovintas šaldant, labai užšaldytas, greitai užšaldytas,
  atitirpintas,
  koncentruotas, rūkytas) visais atvejais, kai, nepateikus šios informacijos, pirkėjas gali būti suklaidintas. |
| --- | --- |

1.

Maisto produkto pavadinimą sudaro arba kartu su juo pateikiama informacija apie fizinį maisto produkto pavidalą arba ypatingą jo apdorojimą (pvz., susmulkintas į miltelius,
  pakartotinai užšaldytas,
  išdžiovintas šaldant, labai užšaldytas, greitai užšaldytas,
  atitirpintas,
  koncentruotas, rūkytas) visais atvejais, kai, nepateikus šios informacijos, pirkėjas gali būti suklaidintas.

| 2. | Ant visų jonizuojančiąja spinduliuote apdorotų maisto produktų turi būti šios nuorodos:
  „apšvitinta“ arba „apdorota jonizuojančiąja spinduliuote“. |
| --- | --- |

2.

Ant visų jonizuojančiąja spinduliuote apdorotų maisto produktų turi būti šios nuorodos:

„apšvitinta“ arba „apdorota jonizuojančiąja spinduliuote“.

| 3. | Mėsos produktų, kurie atrodo kaip mėsos atpjova, sukapotos skerdienos dalis, mėsos griežinys, mėsos gabalas, skerdena, pavadinime ir žuvies produktų pavadinime nurodomos visos pridėtos sudedamosios dalys, kurių gyvulinė kilmė skiriasi nuo pirminio gyvulio kilmės. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bet kokio mėsos produkto, kuris atrodo kaip mėsos atpjova, sukapotos skerdienos dalis, mėsos griežinys, mėsos gabalas, skerdena arba kaip konservuota mėsa, etiketėje nurodomą maisto produkto pavadinimą sudaro ši informacija:









  a) | visos pridėtos sudedamosios dalys, kurių gyvulinė kilmė skiriasi nuo likusios mėsos dalies kilmės; ir |
| --- | --- | --- |

4.

a)

visos pridėtos sudedamosios dalys, kurių gyvulinė kilmė skiriasi nuo likusios mėsos dalies kilmės; ir

| b) | pridėto vandens kiekis šiomis aplinkybėmis:








  — | virtos ir nevirtos mėsos atveju arba virtos konservuotos mėsos atveju – pridėto vandens kiekis, jeigu jis sudaro daugiau negu 5 % viso produkto svorio, |
| --- | --- | --- |

b)

pridėto vandens kiekis šiomis aplinkybėmis:

—

virtos ir nevirtos mėsos atveju arba virtos konservuotos mėsos atveju – pridėto vandens kiekis, jeigu jis sudaro daugiau negu 5 % viso produkto svorio,

| — | nevirtos konservuotos mėsos atveju – pridėto vandens kiekis, jeigu jis sudaro daugiau negu 10 % viso produkto svorio. |
| --- | --- |

—

nevirtos konservuotos mėsos atveju – pridėto vandens kiekis, jeigu jis sudaro daugiau negu 10 % viso produkto svorio.

| 5. | Bet kokio žuvies produkto, kuris atrodo kaip žuvies atpjova, filė, griežinėlis arba gabalas, etiketėje nurodomą maisto produkto pavadinimą sudaro ši informacija:









  a) | visos augalinės kilmės sudedamosios dalys ir visos sudedamosios dalys, kurių kilmė yra gyvūninė, bet ne iš žuvų; ir |
| --- | --- | --- |

5.

a)

visos augalinės kilmės sudedamosios dalys ir visos sudedamosios dalys, kurių kilmė yra gyvūninė, bet ne iš žuvų; ir

| b) | pridėto vandens kiekis, jeigu jis sudaro daugiau negu 5 % viso produkto svorio. |
| --- | --- |

b)

pridėto vandens kiekis, jeigu jis sudaro daugiau negu 5 % viso produkto svorio.

C DALIS –   SPECIFINIAI REIKALAVIMAI „SMULKINTOS MĖSOS“ PAVADINIMUI

| 1. | Sudėties kriterijai, tikrinami pagal dienos vidurkį: | Riebumas | Jungiamasis audinys:
  mėsos baltymų santykis |
| --- | --- | --- | --- |
| – | liesa smulkinta mėsa |

1.

Sudėties kriterijai, tikrinami pagal dienos vidurkį:

Riebumas

Jungiamasis audinys:

mėsos baltymų santykis

–

liesa smulkinta mėsa

≤ 7 %

≤ 12

| – | smulkinta gryna jautiena |
| --- | --- |

–

smulkinta gryna jautiena

≤ 20 %

≤ 15

| – | smulkinta mėsa, kurioje yra kiaulienos |
| --- | --- |

–

smulkinta mėsa, kurioje yra kiaulienos

≤ 30 %

≤ 18

| – | smulkinta kitų rūšių gyvūnų mėsa |
| --- | --- |

–

smulkinta kitų rūšių gyvūnų mėsa

≤ 25 %

≤ 15

| 2. | Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo V skyriaus IV skirsnio reikalavimų etiketėse užrašoma: | „riebumo procentas mažesnis nei...“, |
| --- | --- | --- |

2.

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo V skyriaus IV skirsnio reikalavimų etiketėse užrašoma:

„riebumo procentas mažesnis nei...“,

| | „jungiamasis audinys: mėsos baltymų santykis mažesnis nei...“. |
| --- | --- |

„jungiamasis audinys: mėsos baltymų santykis mažesnis nei...“.

| 3. | Valstybės narės gali leisti tiekti nacionalinei rinkai šios dalies 1 punkte nustatytų kriterijų neatitinkančią smulkintą mėsą, pažymėtą nacionaliniu ženklu, kurio neįmanoma supainioti su Reglamento (EB) Nr. 853/2004 5 straipsnio 1 dalyje nurodytais ženklais. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės gali leisti tiekti nacionalinei rinkai šios dalies 1 punkte nustatytų kriterijų neatitinkančią smulkintą mėsą, pažymėtą nacionaliniu ženklu, kurio neįmanoma supainioti su Reglamento (EB) Nr. 853/2004 5 straipsnio 1 dalyje nurodytais ženklais.

D DALIS.
     
  SPECIFINIAI REIKALAVIMAI „DEŠRŲ ŽARNŲ“ PAVADINIMUI

Sudedamųjų dalių sąraše dešrų žarna apibūdinama kaip:

| — | „natūrali žarna“, jei iš porakanopių žarnyno gauta žarna naudojama dešroms gaminti; |
| --- | --- |

—

„natūrali žarna“, jei iš porakanopių žarnyno gauta žarna naudojama dešroms gaminti;

| — | „dirbtinė žarna“ – kitais atvejais. |
| --- | --- |

—

„dirbtinė žarna“ – kitais atvejais.

Jei dirbtinė žarna yra nevalgoma, tą reikia pažymėti.

E DALIS.
     
  MAISTO PRODUKTŲ, KURIE PRIMENA KITĄ MAISTO PRODUKTĄ, OFICIALŪS PAVADINIMAI (TOLIAU SĄRAŠE PATEIKIAMI PAVYZDŽIAI)

Maisto produktai, kurie primena kitą maisto produktą arba kurių viena sudedamoji dalis pakeista pakaitalu, ženklinami taip:

| Rūšies, kokybės ir sudėties skirtumai | Oficialus pavadinimas |
| --- | --- |
| Palyginti su sūriu, pieno riebalai visiškai arba iš dalies pakeisti augaliniais riebalais | „Sūrio pakaitalas“ |
| Palyginti su kumpiu, pakeista sudėtis, į kurią įeina smulkintos sudedamosios dalys, kuriose yra daug mažiau mėsos | „Kumpio pakaitalas“ |

Rūšies, kokybės ir sudėties skirtumai

Oficialus pavadinimas

Palyginti su sūriu, pieno riebalai visiškai arba iš dalies pakeisti augaliniais riebalais

„Sūrio pakaitalas“

Palyginti su kumpiu, pakeista sudėtis, į kurią įeina smulkintos sudedamosios dalys, kuriose yra daug mažiau mėsos

„Kumpio pakaitalas“

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisVI PRIEDAS

SUDEDAMŲJŲ DALIŲ NURODYMAS IR PAVADINIMAS

A DALIS –   KONKREČIOS NUOSTATOS DĖL SUDEDAMŲJŲ DALIŲ NURODYMO MAŽĖJANČIA TVARKA PAGAL SVORĮ

| Sudedamosios dalies kategorija | Nuostata dėl nurodymo pagal svorį |
| --- | --- |
| 1. | Įdėtas vanduo ir lakieji produktai |

Sudedamosios dalies kategorija

Nuostata dėl nurodymo pagal svorį

1.

Įdėtas vanduo ir lakieji produktai

Išvardijami pagal jų svorį gatavame produkte. Įdėto vandens, kaip maisto produkto sudedamosios dalies, kiekis skaičiuojamas iš viso gatavo produkto kiekio atimant visą kitų panaudotų sudedamųjų dalių kiekį. Į šį kiekį atsižvelgti nebūtina, jei jis nesudaro daugiau kaip 5 % viso galutinio produkto svorio.

| 2. | Koncentruotos ar dehidratuotos sudedamosios dalys, atgamintos gamybos proceso metu |
| --- | --- |

2.

Koncentruotos ar dehidratuotos sudedamosios dalys, atgamintos gamybos proceso metu

Gali būti išvardytos pagal kiekį, buvusį prieš jas koncentruojant arba dehidratuojant.

| 3. | Koncentruotų arba dehidratuotų maisto produktų, kuriuos ketinama atgaminti pridedant vandens, sudedamosios dalys |
| --- | --- |

3.

Koncentruotų arba dehidratuotų maisto produktų, kuriuos ketinama atgaminti pridedant vandens, sudedamosios dalys

Gali būti išvardytos pagal jų dalį atgamintame produkte, tačiau sudedamųjų dalių sąraše turi būti įrašyti žodžiai „atgaminto produkto sudedamosios dalys“ arba „paruošto vartoti produkto sudedamosios dalys“.

| 4. | Vaisiai, daržovės ar grybai, iš kurių nė vienas nėra vyraujantis pagal svorį ir kurie naudojami kintančiomis dalimis mišinyje, kuris yra maisto produkto sudedamoji dalis |
| --- | --- |

4.

Vaisiai, daržovės ar grybai, iš kurių nė vienas nėra vyraujantis pagal svorį ir kurie naudojami kintančiomis dalimis mišinyje, kuris yra maisto produkto sudedamoji dalis

Sudedamųjų dalių sąraše gali būti skirstomi į grupes „vaisiai“, „daržovės“ ar „grybai“, pridedant žodžius „įvairiomis dalimis“, po kurių iš karto pateikiamas esančių vaisių, daržovių ar grybų sąrašas. Tokiais atvejais mišinys į sudedamųjų dalių sąrašą įtraukiamas pagal 19 straipsnio 1 dalį, remiantis visu esančių vaisių, daržovių ar grybų svoriu.

| 5. | Prieskonių ir prieskoninių augalų mišiniai
  arba produktai
  , kuriuose pagal masę neišsiskiria nė vienas prieskonis ar prieskoninis augalas |
| --- | --- |

5.

Prieskonių ir prieskoninių augalų mišiniai
  arba produktai
  , kuriuose pagal masę neišsiskiria nė vienas prieskonis ar prieskoninis augalas

Gali būti išvardyti kitokia tvarka, tokiu atveju sudedamųjų dalių sąraše įrašomi žodžiai „įvairiomis dalimis“.

| 6. | Mažiau kaip 2 % galutinio produkto sudarančios sudedamosios dalys |
| --- | --- |

6.

Mažiau kaip 2 % galutinio produkto sudarančios sudedamosios dalys

Gali būti išvardytos kitokia tvarka po kitų sudedamųjų dalių.

| 7. | Tikriausiai maisto produktams gaminti ar ruošti naudojamos panašios arba galinčios pakeisti viena kitą sudedamosios dalys, nekeičiančios tų maisto produktų sudėties, pobūdžio ar numanomos vertės ir sudarančios mažiau kaip 2 % galutinio produkto |
| --- | --- |

7.

Tikriausiai maisto produktams gaminti ar ruošti naudojamos panašios arba galinčios pakeisti viena kitą sudedamosios dalys, nekeičiančios tų maisto produktų sudėties, pobūdžio ar numanomos vertės ir sudarančios mažiau kaip 2 % galutinio produkto

Sudedamųjų dalių sąraše gali būti nurodytos žodžiais „sudėtyje yra ... ir (arba)...“, jei ne mažiau kaip viena iš ne daugiau kaip dviejų sudedamųjų dalių yra galutiniame produkte. Ši nuostata netaikoma maisto priedams arba sudedamosioms dalims, išvardytoms šio priedo C dalyje.

B DALIS –   TAM TIKRŲ SUDEDAMŲJŲ DALIŲ PAVADINIMAS PAGAL KATEGORIJOS (O NE PAGAL SPECIFINĮ PAVADINIMĄ)

Sudedamosios dalys, kurios priskiriamos vienai iš toliau išvardytų kategorijų ir kurios yra kito maisto produkto sudedamoji dalis, turi būti nurodomos tik pagal tos kategorijos pavadinimą.

| Maisto produkto kategorijos apibrėžimas | Pavadinimas |
| --- | --- |
| 1. | Rafinuoti aliejai, išskyrus alyvų aliejų |

Maisto produkto kategorijos apibrėžimas

Pavadinimas

1.

Rafinuoti aliejai, išskyrus alyvų aliejų

„Aliejus“ su:

| | atitinkamu būdvardžiu ▐„gyvūninis“
  (arba nuoroda į jų konkrečią gyvūninę kilmę)
  arba, prireikus, nuoroda į jų konkrečią augalinę ▐kilmę. |
| --- | --- |

atitinkamu būdvardžiu ▐„gyvūninis“
  (arba nuoroda į jų konkrečią gyvūninę kilmę)
  arba, prireikus, nuoroda į jų konkrečią augalinę ▐kilmę.

| | Tais atvejais, kai negalima užtikrinti, jog sudėtyje nėra tam tikrų augalinių aliejų, privaloma užrašyti „Sudėtyje gali būti ...“. |
| --- | --- |

Tais atvejais, kai negalima užtikrinti, jog sudėtyje nėra tam tikrų augalinių aliejų, privaloma užrašyti „Sudėtyje gali būti ...“.

Nurodant hidrintą aliejų prieš „aliejus“ turi būti įrašytas būdvardis „hidrintas“ ▐.

| 2. | Rafinuoti riebalai |
| --- | --- |

2.

Rafinuoti riebalai

„Riebalai“ su ▐nuoroda į jų konkrečią augalinę ar gyvūninę kilmę.

Nurodant hidrintus riebalus prieš „riebalai“ turi būti įrašytas būdvardis „hidrinti“, jei maistinės vertės nuorodoje nenurodytas sočiųjų rūgščių ir trans-riebalų kiekis.

| 3. | Dviejų arba daugiau rūšių javų miltų mišiniai |
| --- | --- |

3.

Dviejų arba daugiau rūšių javų miltų mišiniai

„Miltai“ ir grūdų, iš kurių jie sumalti, sąrašas pagal svorį mažėjančia tvarka

| 4. | Krakmolai ir fizikiniais būdais arba fermentais modifikuoti krakmolai
  , iškaitinti arba dekstrinuoti krakmolai, rūgštimi ar šarmais apdoroti krakmolai bei balinti krakmolai |
| --- | --- |

4.

Krakmolai ir fizikiniais būdais arba fermentais modifikuoti krakmolai
  , iškaitinti arba dekstrinuoti krakmolai, rūgštimi ar šarmais apdoroti krakmolai bei balinti krakmolai

„Krakmolas“

| 5. | Visų rūšių žuvys, jei žuvis yra kito maisto produkto sudedamoji dalis ir jei tokio maisto produkto pavadinimas bei pateikimo forma nėra susiję su konkrečios rūšies žuvimi |
| --- | --- |

5.

Visų rūšių žuvys, jei žuvis yra kito maisto produkto sudedamoji dalis ir jei tokio maisto produkto pavadinimas bei pateikimo forma nėra susiję su konkrečios rūšies žuvimi

„Žuvis“

| 6. | Visų rūšių sūriai, jei sūris arba sūrių mišinys yra kito maisto produkto sudedamoji dalis ir jei tokio maisto produkto pavadinimas bei pateikimo forma nėra susiję su konkrečios rūšies sūriu |
| --- | --- |

6.

Visų rūšių sūriai, jei sūris arba sūrių mišinys yra kito maisto produkto sudedamoji dalis ir jei tokio maisto produkto pavadinimas bei pateikimo forma nėra susiję su konkrečios rūšies sūriu

„Sūris“

| 7. | Visi prieskoniai, kurie sudaro ne daugiau kaip 2 % maisto produkto svorio |
| --- | --- |

7.

Visi prieskoniai, kurie sudaro ne daugiau kaip 2 % maisto produkto svorio

„Prieskonis (prieskoniai)“ arba „prieskonių mišiniai“

| 8. | Visi prieskoniniai augalai arba jų dalys, kurie sudaro ne daugiau kaip 2 % maisto produkto svorio |
| --- | --- |

8.

Visi prieskoniniai augalai arba jų dalys, kurie sudaro ne daugiau kaip 2 % maisto produkto svorio

„Prieskoninis augalas (prieskoniniai augalai)“ arba „prieskoninių augalų mišiniai“

| 9. | Visų rūšių gumos preparatai, vartojami gaminti kramtomosios gumos pagrindą |
| --- | --- |

9.

Visų rūšių gumos preparatai, vartojami gaminti kramtomosios gumos pagrindą

„Kramtomosios gumos pagrindas“

| 10. | Visų rūšių trapūs kepinti grūdų produktai |
| --- | --- |

10.

Visų rūšių trapūs kepinti grūdų produktai

Atitinkamai „traškučiai“ arba „džiūvėsiai“

| 11. | Visų rūšių sacharozė |
| --- | --- |

11.

Visų rūšių sacharozė

„Cukrus“

| 12. | Bevandenė dekstrozė arba dekstrozės monohidratas |
| --- | --- |

12.

Bevandenė dekstrozė arba dekstrozės monohidratas

„Dekstrozė“

| 13. | Gliukozės sirupas ir bevandenės gliukozės sirupas |
| --- | --- |

13.

Gliukozės sirupas ir bevandenės gliukozės sirupas

„Gliukozės sirupas“

| 14. | Visų rūšių pieno baltymai (kazeinai, kazeinatai ir išrūgų baltymai) ir jų mišiniai |
| --- | --- |

14.

Visų rūšių pieno baltymai (kazeinai, kazeinatai ir išrūgų baltymai) ir jų mišiniai

„Pieno baltymai“

| 15. | Presuotas, ekstrahuotas arba rafinuotas kakavos sviestas |
| --- | --- |

15.

Presuotas, ekstrahuotas arba rafinuotas kakavos sviestas

„Kakavos sviestas“

| 16. | Natūralūs iš vaisių, daržovių, valgomųjų augalų ar augalų dalių mechaniniais ir fiziniais būdais išgauti ekstraktai, kurie koncentruota forma naudojami maisto produktų dažymui |
| --- | --- |

16.

„Dažantys maisto produktai“

| 17. | Visų rūšių vynai, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1493/1999 |
| --- | --- |

17.

Visų rūšių vynai, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1493/1999

„Vynas“

| 18. | Žinduolių ir paukščių, pripažintų tinkamais žmonių maistui, skeleto raumenys (1), su jiems priklausančiais ar greta esančiais audiniais, jei bendras jų sudėtyje esančių riebalų ir jungiamojo audinio kiekis neviršija toliau nurodytų kiekių ir kai mėsa yra kito maisto produkto sudedamoji dalis.


  Ši termino apibrėžtis apima mėsą, gautą mechaninėmis priemonėmis ją nuėmus nuo kaulų, kurios neapima
  „mechaniškai atskirtos mėsos“ termino apibrėžtis,
  pateikta Reglamente (EB) Nr. 853/2004.


  Didžiausias leidžiamas riebalų ir jungiamojo audinio kiekis sudedamosioms dalims, kurios apibūdinamos žodžiu „... mėsa“ |
| --- | --- |

18.

Žinduolių ir paukščių, pripažintų tinkamais žmonių maistui, skeleto raumenys (1), su jiems priklausančiais ar greta esančiais audiniais, jei bendras jų sudėtyje esančių riebalų ir jungiamojo audinio kiekis neviršija toliau nurodytų kiekių ir kai mėsa yra kito maisto produkto sudedamoji dalis.

Ši termino apibrėžtis apima mėsą, gautą mechaninėmis priemonėmis ją nuėmus nuo kaulų, kurios neapima
  „mechaniškai atskirtos mėsos“ termino apibrėžtis,
  pateikta Reglamente (EB) Nr. 853/2004.

Didžiausias leidžiamas riebalų ir jungiamojo audinio kiekis sudedamosioms dalims, kurios apibūdinamos žodžiu „... mėsa“

„... mėsa“ ir atitinkamos (-ų) rūšies (-ių) gyvūno pavadinimas (-ai) (2)

| Rūšis | Riebalai (%) | Jungiamasis audinys (3) (%) |
| --- | --- | --- |
| Žinduoliai (išskyrus triušius ir kiaules) ir rūšių mišinys, kurio didesnę dalį sudaro žinduoliai | 25 | 25 |
| Kiaulės | 30 | 25 |
| Paukščiai ir triušiai | 15 | 10 |

Rūšis

Riebalai (%)

Jungiamasis audinys (3) (%)

Žinduoliai (išskyrus triušius ir kiaules) ir rūšių mišinys, kurio didesnę dalį sudaro žinduoliai

25

25

Kiaulės

30

25

Paukščiai ir triušiai

15

10

Jei šie didžiausi leidžiami kiekiai viršijami, bet „mėsa“ atitinka visus kitus jai taikomus kriterijus, „... mėsos“ kiekis turi būti atitinkamai sumažintas, o sudedamųjų dalių sąraše prie žodžio „... mėsa“ turi būti nurodyti esami riebalai ir (arba) jungiamasis audinys.

| 19. | Visų rūšių produktai, kuriems taikoma „mechaniškai atskirtos mėsos“ termino apibrėžtis. |
| --- | --- |

19.

Visų rūšių produktai, kuriems taikoma „mechaniškai atskirtos mėsos“ termino apibrėžtis.

„mechaniškai atskirta mėsa“ ir atitinkamos (-ų) rūšies (-ių) gyvūno pavadinimas (-ai) (2)

C DALIS –   TAM TIKRŲ SUDEDAMŲJŲ DALIŲ PAVADINIMAS PAGAL JŲ KATEGORIJOS PAVADINIMĄ PO JO NURODANT JŲ SPECIFINĮ PAVADINIMĄ ARBA EB NUMERĮ

Sudedamosios dalys ir fermentai, išskyrus išvardytuosius 22 straipsnio b dalyje, priskiriami vienai iš šioje dalyje išvardytų kategorijų, turi būti nurodomos pagal tos kategorijos pavadinimą, o po jo turi būti nurodytas specifinis pavadinimas arba, prireikus, EB numeris. Jei sudedamoji dalis priskiriama daugiau kaip vienai kategorijai, nurodoma kategorija pagal šiame maisto produkte atliekamą pagrindinę funkciją. Vis dėlto jei ši sudedamoji dalis gali turėti glitimo, po pavadinimo „modifikuotasis krakmolas“ visada turi būti nurodyta jo specifinė augalinė kilmė.

| | Rūgštis |
| --- | --- |

Rūgštis

| | Rūgštingumą reguliuojanti medžiaga |
| --- | --- |

Rūgštingumą reguliuojanti medžiaga

| | Lipnumą reguliuojanti medžiaga |
| --- | --- |

Lipnumą reguliuojanti medžiaga

| | Medžiaga nuo putojimo |
| --- | --- |

Medžiaga nuo putojimo

| | Antioksidatorius |
| --- | --- |

Antioksidatorius

| | Užpildas |
| --- | --- |

Užpildas

| | Dažiklis |
| --- | --- |

Dažiklis

| | Emulsiklis |
| --- | --- |

Emulsiklis

| | Emulsinimo druskos (4) |
| --- | --- |

Emulsinimo druskos (4)

| | Fermentai

   (5) |
| --- | --- |

Fermentai

   (5)

| | Aromato ir skonio stipriklis |
| --- | --- |

Aromato ir skonio stipriklis

| | Miltų apdorojimo medžiaga |
| --- | --- |

Miltų apdorojimo medžiaga

| | Stingdiklis |
| --- | --- |

Stingdiklis

| | Glajinė medžiaga |
| --- | --- |

Glajinė medžiaga

| | Drėgmę išlaikanti medžiaga |
| --- | --- |

Drėgmę išlaikanti medžiaga

| | Modifikuotas krakmolas (5) |
| --- | --- |

Modifikuotas krakmolas (5)

| | Celiuliozės ekstraktas

   (5) |
| --- | --- |

Celiuliozės ekstraktas

   (5)

| | Konservantas |
| --- | --- |

Konservantas

| | Suslėgtosios dujos |
| --- | --- |

Suslėgtosios dujos

| | Tešlos kildymo medžiaga |
| --- | --- |

Tešlos kildymo medžiaga

| | Stabilizatorius |
| --- | --- |

Stabilizatorius

| | Saldiklis |
| --- | --- |

Saldiklis

| | Tirštiklis |
| --- | --- |

Tirštiklis

D DALIS –   KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ PAVADINIMAI SUDEDAMŲJŲ DALIŲ SĄRAŠE

| 1. | Kvapiosios medžiagos žymimos žodžiais „kvapioji medžiaga“ („kvapiosios medžiagos“) arba konkretesniu kvapiosios medžiagos pavadinimu, arba jos aprašymu. |
| --- | --- |

1.

Kvapiosios medžiagos žymimos žodžiais „kvapioji medžiaga“ („kvapiosios medžiagos“) arba konkretesniu kvapiosios medžiagos pavadinimu, arba jos aprašymu.

| 2. | Chinino ir (arba) kofeino, naudojamų kaip kvapioji medžiaga gaminant arba ruošiant maisto produktą, pavadinimas nurodomas sudedamųjų dalių sąraše iš karto po žodžių „kvapioji medžiaga“ („kvapiosios medžiagos“). |
| --- | --- |

2.

Chinino ir (arba) kofeino, naudojamų kaip kvapioji medžiaga gaminant arba ruošiant maisto produktą, pavadinimas nurodomas sudedamųjų dalių sąraše iš karto po žodžių „kvapioji medžiaga“ („kvapiosios medžiagos“).

| 3. | Žodis „natūralus“ ar kitas tos pačios prasmės žodis gali būti vartojamas nurodyti tik tas kvapiąsias kvapiosioms medžiagoms, kurių sudedamojoje dalyje yra tik Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje apibrėžtų kvapiųjų medžiagų ir (arba) tos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies c punkte apibrėžtų kvapiųjų medžiagų preparatų. |
| --- | --- |

3.

Žodis „natūralus“ ar kitas tos pačios prasmės žodis gali būti vartojamas nurodyti tik tas kvapiąsias kvapiosioms medžiagoms, kurių sudedamojoje dalyje yra tik Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje apibrėžtų kvapiųjų medžiagų ir (arba) tos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies c punkte apibrėžtų kvapiųjų medžiagų preparatų.

| 4. | Jei kvapiosios medžiagos pavadinime pateikiama nuoroda į ją sudarančių medžiagų augalinę arba gyvūninę kilmę, žodis „natūralus“ arba kitas iš esmės tos pačios prasmės žodis negali būti vartojamas, jei kvapiosios medžiagos sudedamoji dalis nebuvo visiškai arba beveik visiškai atskirta nuo maisto produkto arba kvapiosios medžiagos šaltinio taikant atitinkamą fizinį, fermentavimo arba mikrobiologinį procesą arba tradiciškai ruošiant maisto produktus. |
| --- | --- |

4.

Jei kvapiosios medžiagos pavadinime pateikiama nuoroda į ją sudarančių medžiagų augalinę arba gyvūninę kilmę, žodis „natūralus“ arba kitas iš esmės tos pačios prasmės žodis negali būti vartojamas, jei kvapiosios medžiagos sudedamoji dalis nebuvo visiškai arba beveik visiškai atskirta nuo maisto produkto arba kvapiosios medžiagos šaltinio taikant atitinkamą fizinį, fermentavimo arba mikrobiologinį procesą arba tradiciškai ruošiant maisto produktus.

E DALIS –   SUDĖTINIŲ SUDEDAMŲJŲ DALIŲ PAVADINIMAI

| 1. | Sudėtinė sudedamoji dalis, atsižvelgiant į jos bendrą masę, gali būti įtraukta į sudedamųjų dalių sąrašą jos pačios pavadinimu, jei tai leidžia teisės aktas arba nusistovėjusi tvarka, o po šio pavadinimo turi būti nurodytas jos sudedamųjų dalių sąrašas. |
| --- | --- |

1.

Sudėtinė sudedamoji dalis, atsižvelgiant į jos bendrą masę, gali būti įtraukta į sudedamųjų dalių sąrašą jos pačios pavadinimu, jei tai leidžia teisės aktas arba nusistovėjusi tvarka, o po šio pavadinimo turi būti nurodytas jos sudedamųjų dalių sąrašas.

| 2. | Tokių sudedamųjų dalių sąrašas neprivalomas, kai:






  a) | sudėtinės sudedamosios dalies sudėtis apibrėžta galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose ir sudėtinė sudedamoji dalis sudaro mažiau kaip 2 % galutinio produkto; vis dėlto ši nuostata netaikoma maisto priedams, kuriems taikomos 21 straipsnio a–d dalys; arba |
| --- | --- | --- |

2.

Tokių sudedamųjų dalių sąrašas neprivalomas, kai:

a)

sudėtinės sudedamosios dalies sudėtis apibrėžta galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose ir sudėtinė sudedamoji dalis sudaro mažiau kaip 2 % galutinio produkto; vis dėlto ši nuostata netaikoma maisto priedams, kuriems taikomos 21 straipsnio a–d dalys; arba

| b) | sudėtinės sudedamosios dalys, kurios yra prieskonių ir (arba) prieskoninių augalų mišiniai ir sudaro mažiau kaip 2 % galutinio produkto, išskyrus maisto priedus, kuriems taikomos 21 straipsnio a–d dalių nuostatos; arba |
| --- | --- |

b)

sudėtinės sudedamosios dalys, kurios yra prieskonių ir (arba) prieskoninių augalų mišiniai ir sudaro mažiau kaip 2 % galutinio produkto, išskyrus maisto priedus, kuriems taikomos 21 straipsnio a–d dalių nuostatos; arba

| c) | sudėtinė sudedamoji dalis yra maisto produktas, kurio sudedamųjų dalių sąrašas nebūtinas pagal Sąjungos teisės aktus. |
| --- | --- |

c)

sudėtinė sudedamoji dalis yra maisto produktas, kurio sudedamųjų dalių sąrašas nebūtinas pagal Sąjungos teisės aktus.

---

(1)  Diafragma ir kramtomieji raumenys priskiriami skeleto raumenims, o širdis, liežuvis, galvos raumenys (išskyrus kramtomuosius), riešo, čiurnos raumenys ir uodega jiems nepriskiriami.

(2)  Ženklinant anglų kalba, šį pavadinimą galima pakeisti bendriniu sudedamosios dalies pavadinimu, atitinkančiu gyvūno rūšį.

(3)  Jungiamojo audinio kiekis apskaičiuojamas pagal kolageno ir mėsos baltymų kiekio santykį. Kolageno kiekis – tai hidroksiprolino kiekis, padaugintas iš koeficiento 8.

(4)  Tik lydytam sūriui ir produktams, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra lydyti sūriai.

(5)  Konkretų pavadinimą arba EB numerį nurodyti nebūtina.

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisVII PRIEDAS

SUDEDAMŲJŲ DALIŲ KIEKIO NURODYMAS

| 1. | Kiekio nurodyti nereikia:






  a) | kai sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kategorijos:






  i) | grynasis svoris, jas nusausinus, nurodomas remiantis VIII priedo 5 punktu, arba |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kiekio nurodyti nereikia:

a)

kai sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kategorijos:

i)

grynasis svoris, jas nusausinus, nurodomas remiantis VIII priedo 5 punktu, arba

| ii) | kiekius ženklinant jau privaloma nurodyti remiantis Sąjungos nuostatomis, arba |
| --- | --- |

ii)

kiekius ženklinant jau privaloma nurodyti remiantis Sąjungos nuostatomis, arba

| iii) | mažais kiekiais naudojamos kaip kvapiosios medžiagos, arba |
| --- | --- |

iii)

mažais kiekiais naudojamos kaip kvapiosios medžiagos, arba

| iv) | nors ir yra nurodytos maisto produkto pavadinime, tačiau negali nulemti šalies, kuriame produktas parduodamas, vartotojo pasirinkimo, nes kiekio skirtumai nėra esminis kriterijus, leidžiantis spręsti apie maisto produkto savybes arba atskirti jį nuo kitų panašių maisto produktų; arba |
| --- | --- |

iv)

nors ir yra nurodytos maisto produkto pavadinime, tačiau negali nulemti šalies, kuriame produktas parduodamas, vartotojo pasirinkimo, nes kiekio skirtumai nėra esminis kriterijus, leidžiantis spręsti apie maisto produkto savybes arba atskirti jį nuo kitų panašių maisto produktų; arba

| b) | kai pagal konkrečias Sąjungos nuostatas sudedamosios dalies arba sudedamosios dalies kategorijos kiekis tiksliai nustatytas, bet nenumatyta jo nurodyti ženklinant; arba |
| --- | --- |

b)

kai pagal konkrečias Sąjungos nuostatas sudedamosios dalies arba sudedamosios dalies kategorijos kiekis tiksliai nustatytas, bet nenumatyta jo nurodyti ženklinant; arba

| c) | VI priedo A dalies 4 ir 5 punktuose nurodytais atvejais. |
| --- | --- |

c)

VI priedo A dalies 4 ir 5 punktuose nurodytais atvejais.

| 2. | 23 straipsnio 1 dalies a ir b punktai netaikomi, kai:






  a) | sudedamajai daliai ar sudedamųjų dalių kategorijai taikoma nuoroda „su saldikliu (saldikliais)“ arba „su cukrumi ir saldikliu (saldikliais)“, jei pagal III priedą ši nuoroda pateikiama su maisto produkto pavadinimu; arba |
| --- | --- | --- |

2.

23 straipsnio 1 dalies a ir b punktai netaikomi, kai:

a)

sudedamajai daliai ar sudedamųjų dalių kategorijai taikoma nuoroda „su saldikliu (saldikliais)“ arba „su cukrumi ir saldikliu (saldikliais)“, jei pagal III priedą ši nuoroda pateikiama su maisto produkto pavadinimu; arba

| b) | įdėta vitaminų ir mineralinių medžiagų, jei reikia pateikti medžiagos maistinės vertės nuorodą. |
| --- | --- |

b)

įdėta vitaminų ir mineralinių medžiagų, jei reikia pateikti medžiagos maistinės vertės nuorodą.

| 3. | Sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kategorijos kiekis nurodomas:






  a) | išreiškiant procentiniu dydžiu, atitinkančiu sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kiekį jos (jų) naudojimo metu; ir |
| --- | --- | --- |

3.

Sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kategorijos kiekis nurodomas:

a)

išreiškiant procentiniu dydžiu, atitinkančiu sudedamosios dalies arba sudedamųjų dalių kiekį jos (jų) naudojimo metu; ir

| b) | maisto produkto pavadinime arba iš karto po jo arba sudedamųjų dalių sąraše, susijusiame su atitinkama sudedamąja dalimi arba sudedamųjų dalių kategorija. |
| --- | --- |

b)

maisto produkto pavadinime arba iš karto po jo arba sudedamųjų dalių sąraše, susijusiame su atitinkama sudedamąja dalimi arba sudedamųjų dalių kategorija.

| 4. | Nukrypstant nuo 3 punkto,






  a) | kai maisto produktai prarado drėgmę juos termiškai ar kitaip apdorojus, kiekis išreiškiamas procentiniu dydžiu, kuris atitinka įdėtą sudedamosios dalies (sudedamųjų dalių) kiekį, susijusį su galutiniu produktu, išskyrus jei visų ženklinimo etiketėje nurodytų sudedamųjų dalių kiekis arba visas jų kiekis viršija 100 %, nes tokiu atveju kiekis nurodomas remiantis sudedamosios (–ųjų) dalies (–ių), įdėtų paruošti 100 g gatavo produkto, kiekiu; |
| --- | --- | --- |

4.

Nukrypstant nuo 3 punkto,

a)

kai maisto produktai prarado drėgmę juos termiškai ar kitaip apdorojus, kiekis išreiškiamas procentiniu dydžiu, kuris atitinka įdėtą sudedamosios dalies (sudedamųjų dalių) kiekį, susijusį su galutiniu produktu, išskyrus jei visų ženklinimo etiketėje nurodytų sudedamųjų dalių kiekis arba visas jų kiekis viršija 100 %, nes tokiu atveju kiekis nurodomas remiantis sudedamosios (–ųjų) dalies (–ių), įdėtų paruošti 100 g gatavo produkto, kiekiu;

| b) | lakiųjų sudedamųjų dalių kiekis nurodomas pagal jų svorio galutiniame produkte santykį; |
| --- | --- |

b)

lakiųjų sudedamųjų dalių kiekis nurodomas pagal jų svorio galutiniame produkte santykį;

| c) | sudedamųjų dalių, įdėtų koncentruota ar dehidratuota forma ir atgamintų gamybos metu, kiekis gali būti nurodomas pagal svorį, buvusį prieš jas koncentruojant bei dehidratuojant; |
| --- | --- |

c)

sudedamųjų dalių, įdėtų koncentruota ar dehidratuota forma ir atgamintų gamybos metu, kiekis gali būti nurodomas pagal svorį, buvusį prieš jas koncentruojant bei dehidratuojant;

| d) | koncentruotų ar dehidratuotų maisto produktų, kuriuos ketinama atgaminti pridedant vandens, sudedamųjų dalių kiekis gali būti nurodytas pagal jų svorio atgamintame produkte santykį. |
| --- | --- |

d)

koncentruotų ar dehidratuotų maisto produktų, kuriuos ketinama atgaminti pridedant vandens, sudedamųjų dalių kiekis gali būti nurodytas pagal jų svorio atgamintame produkte santykį.

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisVIII PRIEDAS

GRYNOJO KIEKIO NURODYMAS

| 1. | Grynojo kiekio neprivaloma nurodyti tiems maisto produktams:






  a) | kurie praranda daug savo tūrio arba masės
  arba
  kurie
  nefasuoti
  parduodami vienetais arba sveriami pirkėjo akivaizdoje; arba |
| --- | --- | --- |

1.

Grynojo kiekio neprivaloma nurodyti tiems maisto produktams:

a)

kurie praranda daug savo tūrio arba masės
  arba
  kurie
  nefasuoti
  parduodami vienetais arba sveriami pirkėjo akivaizdoje; arba

| b) | kurių grynasis kiekis mažesnis nei 5 g arba 5 ml; vis dėlto ši nuostata netaikoma prieskoniams ir prieskoniniams augalams; arba |
| --- | --- |

b)

kurių grynasis kiekis mažesnis nei 5 g arba 5 ml; vis dėlto ši nuostata netaikoma prieskoniams ir prieskoniniams augalams; arba

| c) | kuriems kituose teisės aktuose numatytos išimtys. |
| --- | --- |

c)

kuriems kituose teisės aktuose numatytos išimtys.

| 2. | Kai pagal Sąjungos nuostatas, o jei tokių nėra – nacionalines nuostatas, reikalaujama nurodyti tam tikrą kiekio rūšį (pvz., nominalus, mažiausias, vidutinis kiekis), šiame reglamente toks kiekis laikomas grynuoju. |
| --- | --- |

2.

Kai pagal Sąjungos nuostatas, o jei tokių nėra – nacionalines nuostatas, reikalaujama nurodyti tam tikrą kiekio rūšį (pvz., nominalus, mažiausias, vidutinis kiekis), šiame reglamente toks kiekis laikomas grynuoju.

| 3. | Kai fasuotas vienetas susideda iš dviejų arba daugiau atskirų fasuotų vienetų, kurių kiekviename yra toks pats to paties produkto kiekis, grynasis kiekis nurodomas pažymint bendrą pakuočių skaičių ir kiekvienos grynąjį kiekį. Vis dėlto kai bendras atskirų pakuočių skaičius aiškiai matomas ir lengvai suskaičiuojamas išoriškai ir kai išoriškai matoma bent viena nuoroda į atskiros pakuotės grynąjį kiekį, tų duomenų nurodyti neprivaloma. |
| --- | --- |

3.

Kai fasuotas vienetas susideda iš dviejų arba daugiau atskirų fasuotų vienetų, kurių kiekviename yra toks pats to paties produkto kiekis, grynasis kiekis nurodomas pažymint bendrą pakuočių skaičių ir kiekvienos grynąjį kiekį. Vis dėlto kai bendras atskirų pakuočių skaičius aiškiai matomas ir lengvai suskaičiuojamas išoriškai ir kai išoriškai matoma bent viena nuoroda į atskiros pakuotės grynąjį kiekį, tų duomenų nurodyti neprivaloma.

| 4. | Kai fasuotas vienetas susideda iš dviejų arba daugiau atskirų pakuočių, kurios nėra laikomos pardavimui skirtais vienetais, grynasis kiekis nurodomas pateikiant bendrą grynąjį kiekį ir bendrą atskirų pakuočių skaičių. |
| --- | --- |

4.

Kai fasuotas vienetas susideda iš dviejų arba daugiau atskirų pakuočių, kurios nėra laikomos pardavimui skirtais vienetais, grynasis kiekis nurodomas pateikiant bendrą grynąjį kiekį ir bendrą atskirų pakuočių skaičių.

| 5. | Kai kietas maisto produktas pateikiamas skystoje terpėje, ženklinant nurodomas ir grynasis maisto produkto svoris be skystos terpės.
  Šioje dalyje „skysta terpė“ reiškia toliau nurodytus produktus, kurie gali būti mišinyje, užšaldyti arba labai užšaldyti, jei skystis yra tik to ruošinio pagrindinių dalių priedas ir todėl nėra lemiamas kriterijus perkant: vanduo, vandeniniai druskos tirpalai, sūrymas, maistinių rūgščių vandeniniai tirpalai, actas, cukrų vandeniniai tirpalai, kitų saldiklių vandeniniai tirpalai, vaisių ar daržovių sultys, kai produktai yra vaisiai arba daržovės.
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Kai kietas maisto produktas pateikiamas skystoje terpėje, ženklinant nurodomas ir grynasis maisto produkto svoris be skystos terpės.

Šioje dalyje „skysta terpė“ reiškia toliau nurodytus produktus, kurie gali būti mišinyje, užšaldyti arba labai užšaldyti, jei skystis yra tik to ruošinio pagrindinių dalių priedas ir todėl nėra lemiamas kriterijus perkant: vanduo, vandeniniai druskos tirpalai, sūrymas, maistinių rūgščių vandeniniai tirpalai, actas, cukrų vandeniniai tirpalai, kitų saldiklių vandeniniai tirpalai, vaisių ar daržovių sultys, kai produktai yra vaisiai arba daržovės.

▐

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisIX PRIEDAS

ALKOHOLIO KONCENTRACIJA

Faktinė alkoholio koncentracija pagal tūrį gėrimuose, kuriuose alkoholis sudaro daugiau nei 1,2 % tūrio, nurodoma ne didesniu kaip dešimtųjų tikslumu. Po šio skaičiaus rašoma „tūrio %“, o prieš skaičių gali būti rašoma „alkoholio“ arba santrumpa „alk.“.

Alkoholio koncentracija nustatoma esant + 20 oC.

Teigiami ir neigiami leistini nuokrypiai, susiję su alkoholio koncentracijos tūrio procentais nurodymu ir išreiškiami absoliučiaisiais dydžiais, nurodomi toliau pateikiamoje lentelėje. Nuokrypiai taikomi nepažeidžiant alkoholio koncentracijai nustatyti naudojamų analizės metoduose nustatytų nuokrypių.

| Gėrimo aprašymas | Teigiami ir neigiami nuokrypiai |
| --- | --- |
| 1. | Alus, kurio alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 5,5 %; iš vynuogių pagaminti ir Bendrojo muitų tarifo subpozicijai 22.07 B II priskiriami gėrimai |

Gėrimo aprašymas

Teigiami ir neigiami nuokrypiai

1.

Alus, kurio alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 5,5 %; iš vynuogių pagaminti ir Bendrojo muitų tarifo subpozicijai 22.07 B II priskiriami gėrimai

0,5 tūrio %

| 2. | Alus, kurio alkoholio koncentracija tūrio procentais viršija 5,5 %; iš vynuogių pagaminti ir Bendrojo muitų tarifo subpozicijai 22.07 B I priskiriami gėrimai; sidras, kriaušių sidras, vaisių vynas ir panašūs gėrimai, pagaminti iš kitų vaisių nei vynuogės, pusiau putojantys, putojantys ar neputojantys; gėrimai, kurių pagrindą sudaro fermentuotas medus |
| --- | --- |

2.

Alus, kurio alkoholio koncentracija tūrio procentais viršija 5,5 %; iš vynuogių pagaminti ir Bendrojo muitų tarifo subpozicijai 22.07 B I priskiriami gėrimai; sidras, kriaušių sidras, vaisių vynas ir panašūs gėrimai, pagaminti iš kitų vaisių nei vynuogės, pusiau putojantys, putojantys ar neputojantys; gėrimai, kurių pagrindą sudaro fermentuotas medus

1 tūrio %

| 3. | Gėrimai, kuriuose yra mirkytų vaisių arba vaisių dalių |
| --- | --- |

3.

Gėrimai, kuriuose yra mirkytų vaisių arba vaisių dalių

1,5 tūrio %

| 4. | Visi kiti gėrimai, kurių alkoholio koncentracija pagal tūrį didesnė nei 1,2 % |
| --- | --- |

4.

Visi kiti gėrimai, kurių alkoholio koncentracija pagal tūrį didesnė nei 1,2 %

0,3 tūrio %

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisX PRIEDAS

REFERENCINIS SUVARTOJAMAS KIEKIS

A DALIS -   REFERENCINIS VITAMINŲ IR MINERALINIŲ MEDŽIAGŲ SUVARTOJAMAS
  PAROS
  KIEKIS (SUAUGUSIEJI)

1.   Vitaminai ir mineralinės medžiagos, kurie gali būti nurodomi, ir rekomenduojamos paros normos (RPN)

| Vitaminas A (μg) | 800 |
| --- | --- |
| Vitaminas D (μg) | 5 |
| Vitaminas E (mg) | 12 |
| Vitaminas K (μg) | 75 |
| Vitaminas C (mg) | 80 |
| Tiaminas (
  Vitaminas B1
  ) (mg) | 1,1 |
| Riboflavinas (mg) | 1,4 |
| Niacinas (mg) | 16 |
| Vitaminas B6 (mg) | 1,4 |
| Folio rūgštis
  (μg) | 200 |
| Vitaminas B12 (μg) | 2,5 |
| Biotinas (
  μg
  ) | 50 |
| Pantoteno rūgštis (mg) | 6 |
| Kalis (mg) | 2 000 |
| Chloridas (mg) | 800 |
| Kalcis (mg) | 800 |
| Fosforas (mg) | 700 |
| Geležis (mg) | 14 |
| Magnis (mg) | 375 |
| Cinkas (mg) | 10 |
| Varis (mg) | 1 |
| Manganas (mg) | 2 |
| Fluoridas (mg) | 3,5 |
| Selenas (μg) | 55 |
| Chromas (μg) | 40 |
| Molibdenas (μg) | 50 |
| Jodas (μg) | 150 |
| | |

Vitaminas A (μg)

800

Vitaminas D (μg)

5

Vitaminas E (mg)

12

Vitaminas K (μg)

75

Vitaminas C (mg)

80

Tiaminas (
  Vitaminas B1
  ) (mg)

1,1

Riboflavinas (mg)

1,4

Niacinas (mg)

16

Vitaminas B6 (mg)

1,4

Folio rūgštis
  (μg)

200

Vitaminas B12 (μg)

2,5

Biotinas (
  μg
  )

50

Pantoteno rūgštis (mg)

6

Kalis (mg)

2 000

Chloridas (mg)

800

Kalcis (mg)

800

Fosforas (mg)

700

Geležis (mg)

14

Magnis (mg)

375

Cinkas (mg)

10

Varis (mg)

1

Manganas (mg)

2

Fluoridas (mg)

3,5

Selenas (μg)

55

Chromas (μg)

40

Molibdenas (μg)

50

Jodas (μg)

150

2.   Didelis vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekis

Paprastai sprendžiant, koks kiekis yra didelis, orientuojamasi į 15 % 1 punkte rekomenduojamos paros normos 100 g arba 100 ml produkto, arba pakuotėje, jei joje yra tik viena porcija.

B DALIS –   REFERENCINIS ENERGINĖS VERTĖS IR PASIRINKTŲ MAISTINIŲ MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS VITAMINUS IR MINERALINES MEDŽIAGAS, SUVARTOJAMAS
  PAROS
  KIEKIS (SUAUGUSIEJI) (1)

| Energinė arba maistinė vertė | Referencinis suvartojamas kiekis |
| --- | --- |
| Energinė vertė | ▐2 000 kcal ▐ |
| Baltymai | 80 g |
| Visas riebalų kiekis | 70 g |
| Sočiosios riebalų rūgštys | 20 g |
| Angliavandeniai | 230 g |
| Cukrus | 90 g |
| Druska | 6 g |

Energinė arba maistinė vertė

Referencinis suvartojamas kiekis

Energinė vertė

▐2 000 kcal ▐

Baltymai

80 g

Visas riebalų kiekis

70 g

Sočiosios riebalų rūgštys

20 g

Angliavandeniai

230 g

Cukrus

90 g

Druska

6 g

---

(1)  
  Referenciniai kiekiai yra apytikriai: juos tiksliau nustatys Europos maisto saugos tarnyba.

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisXI PRIEDAS

PERSKAIČIAVIMO KOEFICIENTAI

ENERGINEI VERTEI NUSTATYTI TAIKOMI PERSKAIČIAVIMO KOEFICIENTAI

Pateiktina energinė vertė apskaičiuojama naudojant šiuos perskaičiavimo koeficientus:

| — | angliavandeniai (išskyrus poliolius) |
| --- | --- |

—

angliavandeniai (išskyrus poliolius)

4 kcal/g ▐

| — | polioliai |
| --- | --- |

—

polioliai

2,4 kcal/g ▐

| — | baltymai |
| --- | --- |

—

baltymai

4 kcal/g ▐

| — | riebalai |
| --- | --- |

—

riebalai

9 kcal/g ▐

| — | salatrimai |
| --- | --- |

—

salatrimai

6 kcal/g ▐

| — | alkoholis (etanolis) |
| --- | --- |

—

alkoholis (etanolis)

7 kcal/g ▐

| — | organinė rūgštis |
| --- | --- |

—

organinė rūgštis

3 kcal/g ▐

2010 m. birželio 16 d., trečiadienisXII PRIEDAS

MAISTINĖS VERTĖS NUORODOS IŠRAIŠKA IR PATEIKIMAS

A DALIS –   MAISTINĖS VERTĖS NUORODOS IŠRAIŠKA

Maistinės vertės nuorodoje vartojami šie matavimo vienetai:

| — | energinė vertė |
| --- | --- |

—

energinė vertė

kJ ir kcal

| — | riebalai |
| --- | --- |

—

riebalai

gramais (g)

| — | angliavandeniai |
| --- | --- |

—

angliavandeniai

| — | skaidulinės medžiagos |
| --- | --- |

—

skaidulinės medžiagos

| — | baltymai |
| --- | --- |

—

baltymai

| — | druskos |
| --- | --- |

—

druskos

| — | vitaminai ir mineralinės medžiagos |
| --- | --- |

—

vitaminai ir mineralinės medžiagos

X priedo A dalies 1 punkte nurodyti matavimo vienetai

| — | kitos medžiagos |
| --- | --- |

—

kitos medžiagos

tinkami konkrečios medžiagos matavimo vienetai

B DALIS –   ANGLIAVANDENIŲ IR RIEBALŲ KOMPONENTŲ MAISTINĖS VERĖTS NUORODOS PATEIKIMO EILĖS TVARKA

| 1. | Nurodant informaciją apie poliolius ir (arba) krakmolą, ši nuoroda teikiama tokia tvarka:






  angliavandeniai | g |
| --- | --- | --- |
| kuriuose: |
| — | cukraus |

1.

Nurodant informaciją apie poliolius ir (arba) krakmolą, ši nuoroda teikiama tokia tvarka:

angliavandeniai

g

kuriuose:

—

cukraus

g

| — | poliolių |
| --- | --- |

—

poliolių

g

| — | krakmolo |
| --- | --- |

—

krakmolo

g

| 2. | Nurodant informaciją apie riebalų rūgšties kiekį ir (arba) tipą, ši nuoroda teikiama tokia tvarka:






  riebalai | g |
| --- | --- | --- |
| kuriuose: |
| — | sočiųjų riebalų rūgščių |

2.

Nurodant informaciją apie riebalų rūgšties kiekį ir (arba) tipą, ši nuoroda teikiama tokia tvarka:

riebalai

g

kuriuose:

—

sočiųjų riebalų rūgščių

g

| — | trans-riebalų |
| --- | --- |

—

trans-riebalų

g

| — | mononesočiųjų riebalų rūgščių |
| --- | --- |

—

mononesočiųjų riebalų rūgščių

g

| — | polinesočiųjų riebalų rūgščių |
| --- | --- |

—

polinesočiųjų riebalų rūgščių

g

C DALIS –   ENERGINĖS VERTĖS IR MAISTINIŲ MEDŽIAGŲ PATEIKIMO MAISTINĖS VERTĖS NUORODOJE EILĖS TVARKA

Prireikus, informacija apie energinę vertę ir maistines medžiagas teikiama šia eilės tvarka:

| energinė vertė | ▐ kcal |
| --- | --- |
| riebalai | g |
| ▐ |
| sočiųjų riebalų rūgštys | g |
| cukrus | g |
| druskos | g |
| baltymai | g |
| angliavandeniai | g |
| ▐ |
| skaidulinės medžiagos | g |
| natūralios transriebiosios rūgštys | g |
| dirbtinės transriebiosios rūgštys | g |
| mononesočiosios riebalų rūgštys | g |
| polinesočiosios riebalų rūgštys | g |
| polioliai | g |
| cholesterolis | g |
| krakmolas | g |
| vitaminai ir mineralinės medžiagos | X priedo A dalies 1 punkte nurodyti matavimo vienetai |
| kitos medžiagos | tinkami konkrečios medžiagos matavimo vienetai |

energinė vertė

▐ kcal

riebalai

g

▐

sočiųjų riebalų rūgštys

g

cukrus

g

druskos

g

baltymai

g

angliavandeniai

g

▐

skaidulinės medžiagos

g

natūralios transriebiosios rūgštys

g

dirbtinės transriebiosios rūgštys

g

mononesočiosios riebalų rūgštys

g

polinesočiosios riebalų rūgštys

g

polioliai

g

cholesterolis

g

krakmolas

g

vitaminai ir mineralinės medžiagos

X priedo A dalies 1 punkte nurodyti matavimo vienetai

kitos medžiagos

tinkami konkrečios medžiagos matavimo vienetai

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienis

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/235

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisVertybinių popierių siūlymas visuomenei ir skaidrumo reikalavimų suderinimas (Direktyvų 2003/71/EB ir 2004/109/EB keitimas) ***I

P7_TA(2010)0227

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Direktyvą 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (COM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD))

2011/C 236 E/48

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0491),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 ir 95 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0170/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį bei 50 ir 114 straipsnius,

atsižvelgdamas į Europos centrinio banko nuomonę (1),

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0102/2010),

| 1. | priima toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

1.

priima toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 19, 2010 1 26, p. 1.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2009)0132

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą,Direktyvą 2010/73/ES)

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/236

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisSužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ***I

P7_TA(2010)0228

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (COM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD))

2011/C 236 E/49

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0406),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0124/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į 2010 m. kovo 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0119/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2009)0116

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. birželio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 640/2010)

---

| 12.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 236/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 236/237

---

2010 m. birželio 17 d., ketvirtadienisŠengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymas Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje *

P7_TA(2010)0229

2010 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE))

2011/C 236 E/50

(Konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06714/2010),

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 25 d. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0067/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0199/2010),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui su pakeitimais;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti pagal konsultavimosi procedūrą pateiktą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti pagal konsultavimosi procedūrą pateiktą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| TARYBOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Sprendimo projektas


  3 konstatuojamoji dalis |
| (3) | 2010 m. XXXXX XX d. Taryba padarė išvadą, kad Bulgarijos Respublika ir Rumunija įvykdė sąlygas šioje srityje. Todėl galima nustatyti datą, nuo kurios Šengeno acquis nuostatos, susijusios su Šengeno informacine sistema (SIS), gali būti taikomos tose valstybėse narėse. |

TARYBOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Sprendimo projektas

3 konstatuojamoji dalis

(3)

2010 m. XXXXX XX d. Taryba padarė išvadą, kad Bulgarijos Respublika ir Rumunija įvykdė sąlygas šioje srityje. Todėl galima nustatyti datą, nuo kurios Šengeno acquis nuostatos, susijusios su Šengeno informacine sistema (SIS), gali būti taikomos tose valstybėse narėse.

| (3) | 2010 m. XXXXX XX d. Taryba padarė išvadą, kad Bulgarijos Respublika ir Rumunija įvykdė sąlygas šioje srityje. Todėl galima nustatyti datą, nuo kurios Šengeno acquis nuostatos, susijusios su Šengeno informacine sistema (SIS), gali būti taikomos tose valstybėse narėse.
  Kiekviena susijusi valstybė narė per šešių mėnesių laikotarpį, prasidedantį nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, turėtų raštu pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie tolesnius veiksmus, kurių ji ketina imtis dėl vertinimo ataskaitose pateiktų ir tolesnėse ataskaitose nurodytų rekomendacijų, kurios dar turi būti įgyvendintos. |
| --- | --- |

(3)

2010 m. XXXXX XX d. Taryba padarė išvadą, kad Bulgarijos Respublika ir Rumunija įvykdė sąlygas šioje srityje. Todėl galima nustatyti datą, nuo kurios Šengeno acquis nuostatos, susijusios su Šengeno informacine sistema (SIS), gali būti taikomos tose valstybėse narėse.
  Kiekviena susijusi valstybė narė per šešių mėnesių laikotarpį, prasidedantį nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, turėtų raštu pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie tolesnius veiksmus, kurių ji ketina imtis dėl vertinimo ataskaitose pateiktų ir tolesnėse ataskaitose nurodytų rekomendacijų, kurios dar turi būti įgyvendintos.

---