# Europos Sąjungos C 247/2011

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2011.247.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 247 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. rugpjūčio 25d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2011.247.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 247

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. rugpjūčio 25d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 247/01 | Euro kursas | 1 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2011/C 247/02 | ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį – Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Norvegijoje nustatymas | 2 |
| 2011/C 247/03 | ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį – Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Norvegijoje pagal su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus | 3 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2011/C 247/01

Euro kursas

1

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2011/C 247/02

ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį – Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Norvegijoje nustatymas

2

2011/C 247/03

ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį – Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Norvegijoje pagal su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus

3

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 247/04 | Kvietimas teikti paraiškas – Programa Kultūra (2007–2013 m.) – Veiksmų programos įgyvendinimas: daugiamečiai bendradarbiavimo projektai; bendradarbiavimo priemonės; specialieji veiksmai (trečiosios šalys) ir parama organizacijoms, veikiančioms Europos lygmeniu kultūros srityje | 4 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 247/05 | Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą | 10 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 247/06 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 11 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2011/C 247/04

Kvietimas teikti paraiškas – Programa Kultūra (2007–2013 m.) – Veiksmų programos įgyvendinimas: daugiamečiai bendradarbiavimo projektai; bendradarbiavimo priemonės; specialieji veiksmai (trečiosios šalys) ir parama organizacijoms, veikiančioms Europos lygmeniu kultūros srityje

4

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2011/C 247/05

Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą

10

KITI AKTAI

Europos Komisija

2011/C 247/06

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

11

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 25.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/1

---

Euro kursas (1)

2011 m. rugpjūčio 24 d.

2011/C 247/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4433 |
| JPY | Japonijos jena | 110,51 |
| DKK | Danijos krona | 7,4499 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87710 |
| SEK | Švedijos krona | 9,1234 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1403 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8425 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,488 |
| HUF | Vengrijos forintas | 272,05 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7093 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1566 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2570 |
| TRY | Turkijos lira | 2,5665 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3767 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4266 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,2517 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7403 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7400 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 562,05 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,4087 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,2205 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4653 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 351,89 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,2945 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,186 |
| RUB | Rusijos rublis | 41,7525 |
| THB | Tailando batas | 43,198 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,3132 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,9411 |
| INR | Indijos rupija | 66,3990 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4433

JPY

Japonijos jena

110,51

DKK

Danijos krona

7,4499

GBP

Svaras sterlingas

0,87710

SEK

Švedijos krona

9,1234

CHF

Šveicarijos frankas

1,1403

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8425

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,488

HUF

Vengrijos forintas

272,05

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7093

PLN

Lenkijos zlotas

4,1566

RON

Rumunijos lėja

4,2570

TRY

Turkijos lira

2,5665

AUD

Australijos doleris

1,3767

CAD

Kanados doleris

1,4266

HKD

Honkongo doleris

11,2517

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7403

SGD

Singapūro doleris

1,7400

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 562,05

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,4087

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,2205

HRK

Kroatijos kuna

7,4653

IDR

Indonezijos rupija

12 351,89

MYR

Malaizijos ringitas

4,2945

PHP

Filipinų pesas

61,186

RUB

Rusijos rublis

41,7525

THB

Tailando batas

43,198

BRL

Brazilijos realas

2,3132

MXN

Meksikos pesas

17,9411

INR

Indijos rupija

66,3990

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 25.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/2

---

ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Norvegijoje nustatymas

2011/C 247/02

| Valstybė narė | Norvegija |
| --- | --- |
| Atitinkami maršrutai | 1. | Lakselvas–Trumsė |

Valstybė narė

Norvegija

Atitinkami maršrutai

1.

Lakselvas–Trumsė

| 2. | Andenesas–Budė, Andenesas–Trumsė |
| --- | --- |

2.

Andenesas–Budė, Andenesas–Trumsė

| 3. | Haštadas/Narvikas–Trumsė |
| --- | --- |

3.

Haštadas/Narvikas–Trumsė

| 4. | Svolveris–Budė |
| --- | --- |

4.

Svolveris–Budė

| 5. | Leknesas–Budė |
| --- | --- |

5.

Leknesas–Budė

| 6. | Riostas–Budė |
| --- | --- |

6.

Riostas–Budė

| 7. | Narvikas (Framnesas)–Budė |
| --- | --- |

7.

Narvikas (Framnesas)–Budė

| 8. | Brionioisiundas–Budė, Brionioisiunda–Trondheimas |
| --- | --- |

8.

Brionioisiundas–Budė, Brionioisiunda–Trondheimas

| 9. | Sandnesšioenas–Budė, Sandnesšioenas–Trondheimas |
| --- | --- |

9.

Sandnesšioenas–Budė, Sandnesšioenas–Trondheimas

| 10. | Mu i Rana–Budė, Mu i Rana–Trondheimas |
| --- | --- |

10.

Mu i Rana–Budė, Mu i Rana–Trondheimas

| 11. | Mušioenas–Budė, Mušioenas–Trondheimas |
| --- | --- |

11.

Mušioenas–Budė, Mušioenas–Trondheimas

| 12. | Namsusas–Trondheimas, Riorvikas–Trondheimas |
| --- | --- |

12.

Namsusas–Trondheimas, Riorvikas–Trondheimas

| 13. | Florė–Oslas, Florė–Bergenas |
| --- | --- |

13.

Florė–Oslas, Florė–Bergenas

| 14. | Fiordė–Oslas, Fiordė–Bergenas |
| --- | --- |

14.

Fiordė–Oslas, Fiordė–Bergenas

| 15. | Sogndalis–Oslas, Sogndalis–Bergenas |
| --- | --- |

15.

Sogndalis–Oslas, Sogndalis–Bergenas

| 16. | Sandanė–Oslas, Sandanė–Bergenas |
| --- | --- |

16.

Sandanė–Oslas, Sandanė–Bergenas

| 17. | Ešta-Volda–Oslas, Ešta-Volda–Bergenas |
| --- | --- |

17.

Ešta-Volda–Oslas, Ešta-Volda–Bergenas

| 18. | Fagernesas–Oslas |
| --- | --- |

18.

Fagernesas–Oslas

| 19. | Riorusas–Oslas |
| --- | --- |

19.

Riorusas–Oslas

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo data

2012 m. balandžio 1 d.

Adresas, kuriuo galima gauti su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo dokumento tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Faks. +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Faks. +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 25.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/3

---

ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį

Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Norvegijoje pagal su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus

2011/C 247/03

| Valstybė narė | Norvegija |
| --- | --- |
| Atitinkami maršrutai | 1. | Lakselvas–Trumsė |

Valstybė narė

Norvegija

Atitinkami maršrutai

1.

Lakselvas–Trumsė

| 2. | Andenesas–Budė, Andenesas–Trumsė |
| --- | --- |

2.

Andenesas–Budė, Andenesas–Trumsė

| 3. | Haštadas/Narvikas–Trumsė |
| --- | --- |

3.

Haštadas/Narvikas–Trumsė

| 4. | Svolveris–Budė |
| --- | --- |

4.

Svolveris–Budė

| 5. | Leknesas–Budė |
| --- | --- |

5.

Leknesas–Budė

| 6. | Riostas–Budė |
| --- | --- |

6.

Riostas–Budė

| 7. | Narvikas (Framnesas)–Budė |
| --- | --- |

7.

Narvikas (Framnesas)–Budė

| 8. | Brionioisiundas–Budė, Brionioisiundas–Trondheimas |
| --- | --- |

8.

Brionioisiundas–Budė, Brionioisiundas–Trondheimas

| 9. | Sandnesšioenas–Budė, Sandnesšioenas–Trondheimas |
| --- | --- |

9.

Sandnesšioenas–Budė, Sandnesšioenas–Trondheimas

| 10. | Mu i Rana–Budė, Mu i Rana–Trondheimas |
| --- | --- |

10.

Mu i Rana–Budė, Mu i Rana–Trondheimas

| 11. | Mušioenas–Budė, Mušioenas–Trondheimas |
| --- | --- |

11.

Mušioenas–Budė, Mušioenas–Trondheimas

| 12. | Namsusas–Trondheimas, Riorvikas–Trondheimas |
| --- | --- |

12.

Namsusas–Trondheimas, Riorvikas–Trondheimas

| 13. | Florė–Oslas, Florė–Bergenas |
| --- | --- |

13.

Florė–Oslas, Florė–Bergenas

| 14. | Fiordė–Oslas, Fiordė–Ber |
| --- | --- |

14.

Fiordė–Oslas, Fiordė–Ber

| 15. | Sogndalis–Oslas, Sogndalis–Bergenas |
| --- | --- |

15.

Sogndalis–Oslas, Sogndalis–Bergenas

| 16. | Sandanė–Oslas, Sandanė–Bergenas |
| --- | --- |

16.

Sandanė–Oslas, Sandanė–Bergenas

| 17. | Ešta-Volda–Oslas, Ešta-Volda–Bergenas |
| --- | --- |

17.

Ešta-Volda–Oslas, Ešta-Volda–Bergenas

| 18. | Fagernesas–Oslas |
| --- | --- |

18.

Fagernesas–Oslas

| 19. | Riorusas–Oslas |
| --- | --- |

19.

Riorusas–Oslas

Sutarčių galiojimo laikotarpiai

1–12 maršrutai: 2012 m. balandžio 1 d.–2017 m. kovo 31 d.

13–19 maršrutai: 2012 m. balandžio 1 d.–2016 m. kovo 31 d.

Pasiūlymų pateikimo galutinis terminas

2011 m. spalio 25 d.

Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą atitinkamą informaciją ir (arba) dokumentus apie viešąjį konkursą ir su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimą

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Faks. +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Faks. +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 25.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/4

---

Kvietimas teikti paraiškas – Programa „Kultūra“ (2007–2013 m.)

Veiksmų programos įgyvendinimas: daugiamečiai bendradarbiavimo projektai; bendradarbiavimo priemonės; specialieji veiksmai (trečiosios šalys) ir parama organizacijoms, veikiančioms Europos lygmeniu kultūros srityje

2011/C 247/04

ĮŽANGA

Šis kvietimas teikti paraiškas yra skelbiamas remiantis 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1855/2006/EB, nustatančiu programą „Kultūra“ (2007–2013 m.) (1) (toliau – programa „Kultūra“). Išsamias šio kvietimo teikti paraiškas sąlygas galima rasti programai „Kultūra“ (2007–2013 m.) skirtame programos vadove, paskelbtame Europos tinklapyje (žr. VIII punktą). Programos vadovas yra neatskiriama šio kvietimo teikti paraiškas dalis.

I.   Tikslai

Programa sukurta siekiant plėsti bendrą europiečių kultūrinę erdvę, grindžiamą bendru kultūros paveldu, plėtojant programoje dalyvaujančių šalių (2) kultūros subjektų bendradarbiavimą ir taip skatinant Europos pilietybės susiformavimą.

Programa siekiama trijų konkrečių tikslų:

| — | skatinti tarpvalstybinį kultūros sektoriuje dirbančių asmenų mobilumą, |
| --- | --- |

—

skatinti tarpvalstybinį kultūros sektoriuje dirbančių asmenų mobilumą,

| — | skatinti tarpvalstybinę kūrinių ir meno bei kultūros darbų sklaidą, |
| --- | --- |

—

skatinti tarpvalstybinę kūrinių ir meno bei kultūros darbų sklaidą,

| — | skatinti kultūrų dialogą. |
| --- | --- |

—

skatinti kultūrų dialogą.

Programa parengta laikantis lankstumo ir tarpdiscipliniškumo principų; joje dėmesys telkiamas kultūrinės veiklos dalyvių poreikiams, išreikštiems per viešas konsultacijas, kuriomis remiantis jie buvo nustatyti.

II.   Kryptys

Šis kvietimas apima tokias programos „Kultūra“ kryptis:

1.   Parama projektams kultūrinio bendradarbiavimo srityje (1.1, 1.2.1 ir 1.3.5 kryptys)

Parama kultūrinėms organizacijoms suteikiama bendradarbiavimo projektams tarptautiniu lygmeniu vykdyti ir parengti bei įgyvendinti kultūrinę ir meninę veiklą.

Svarbiausias šios krypties tikslas – remti tokių organizacijų kaip teatrai, muziejai, profesinės asociacijos, tyrimų centrai, universitetai, kultūros institucijos ir valdžios institucijos iš įvairių programoje „Kultūra“ dalyvaujančių šalių bendradarbiavimą, siekiant, kad įvairių sektorių atstovai dirbtų kartu ir savo kultūrinę bei meninę veiklą vykdytų tarptautiniu mastu.

Ši kryptis yra padalyta į tris kategorijas, kurios išsamiai apibūdintos toliau.

1.1 kryptis.   Daugiamečiai bendradarbiavimo projektai (trunkantys nuo trejų iki penkerių metų)

Pirmajai kategorijai priskiriama veikla, kuria skatinami daugiamečiai tarptautiniai kultūriniai ryšiai ir remiamas ne mažiau kaip šešių kultūros subjektų iš ne mažiau kaip šešių reikalavimus atitinkančių šalių bendradarbiavimas bei darbas viename ir keliuose sektoriuose, siekiant bendrą kultūrinę veiklą vykdyti trejus–penkerius metus. Šiai veiklai gali būti skiriama ne mažiau kaip 200 000 EUR ir ne daugiau kaip 500 000 EUR per metus, bet ES padengia ne daugiau kaip 50 proc. visų finansuoti tinkamų išlaidų. Lėšų paskirtis – padėti nustatyti ar išplėsti geografinę projekto veiklos sritį ir užtikrinti projekto ilgaamžiškumą pasibaigus finansavimo laikotarpiui.

1.2.1 kryptis.   Bendradarbiavimo projektai (trunkantys iki 24 mėnesių)

Antrajai kategorijai priskiriama veikla, kurią per ne ilgesnį kaip dvejų metų laikotarpį kartu vykdo ne mažiau kaip trys kultūrinės veiklos dalyviai, dirbantys viename ar keliuose sektoriuose, iš ne mažiau kaip trijų reikalavimus atitinkančių šalių. Ypatingas dėmesys skiriamas veiklai, kuria ieškoma ilgalaikio bendradarbiavimo būdų. Šiai veiklai gali būti skiriama ne mažiau kaip 50 000 EUR ir ne daugiau kaip 200 000 EUR, bet ES padengia ne daugiau kaip 50 proc. visų finansuoti tinkamų išlaidų.

1.3.5 kryptis.   Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis projektai (trunkantys iki 24 mėnesių)

Trečiajai kategorijai priskiriama parama kultūrinio bendradarbiavimo projektams, kurių tikslas – programoje dalyvaujančių šalių ir trečiųjų šalių, sudariusių asociacijos ar bendradarbiavimo susitarimus su ES, jei šiuose susitarimuose yra numatytos sąlygos dėl kultūrinės veiklos, kultūriniai mainai. Kasmet konkretiems metams yra pasirenkama (-os) viena ar daugiau trečiųjų šalių. Ji (jos) kasmet atitinkamai nurodoma (-os) iki galutinės paraiškos pateikimo datos programai skirtoje interneto svetainėje (žr. VII punktą).

Vykdant veiklą turi būti realiai bendradarbiaujama tarptautiniu mastu. Bendradarbiavimo projektuose turi dalyvauti ne mažiau kaip trys kultūros veikėjai iš ne mažiau kaip trijų reikalavimus atitinkančių šalių; kultūrinis bendradarbiavimas vykdomas su ne mažiau kaip viena organizacija iš pasirinktos trečiosios šalies ir (arba) yra numatyta kultūrinė veikla pasirinktoje trečiojoje šalyje. Šiai veiklai gali būti skiriama ne mažiau kaip 50 000 EUR ir ne daugiau kaip 200 000 EUR, bet ES padengia ne daugiau kaip 50 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų.

2.   Literatūros vertimo projektai (trunkantys iki 24 mėnesių) (1.2.2 kryptis)

Šiai krypčiai priskiriama parama vertimo projektams. Europos Sąjungos paramos literatūros vertimui tikslas – prisidėti prie europiečių literatūros ir literatūros paveldo pažinimo skatinimo, propaguojant literatūros kūrinių sklaidą tarp šalių. Leidykloms gali būti skiriamos dotacijos grožinės literatūros kūriniams versti iš vienos Europos kalbos į kitą ir jiems leisti. Šiai veiklai gali būti skiriama ne mažiau kaip 2 000 EUR ir ne daugiau kaip 60 000 EUR, bet ES padengia ne daugiau kaip 50 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų.

3.   Parama Europos kultūros festivaliams (projektams, galintiems trukti iki 12 mėnesių) (1.3.6 kryptis)

Šios krypties tikslas yra remti Europos masto festivalius, kurie padėtų siekti bendrų programos tikslų (t. y. profesionalų judumas, kūrinių platinimas ir kultūrų dialogas).

Paramos suma negali būti didesnė kaip 100 000 EUR ir sudaro daugiausia 60 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Parama gali būti suteikiama vienai arba trims festivalio laidoms.

4.   Parama organizacijoms, veikiančioms Europos lygmeniu kultūros srityje (2 kryptis) (dotacijos 12 mėnesių trukmės veiklai)

Kultūrinės organizacijos, dirbančios ar norinčios dirbti Europos lygmeniu kultūros srityje, gali gauti paramą savo veiklos išlaidoms padengti. Pagal šią kryptį gali būti remiamos organizacijos, ugdančios bendrą realaus Europos masto kultūrinę patirtį.

Pagal šią kryptį skiriama subsidija – tai parama nuolatinės paramą gaunančių organizacijų veiklos išlaidoms kompensuoti. Ji iš esmės skiriasi nuo bet kokių kitų dotacijų, kurios gali būti skiriamos pagal kitas programos kryptis.

Pagal šią kryptį reikalavimus atitinka trys organizacijų kategorijos:

| a) | ambasadoriai; |
| --- | --- |

a)

ambasadoriai;

| b) | atstovavimo ir palaikymo tinklai; |
| --- | --- |

b)

atstovavimo ir palaikymo tinklai;

| c) | struktūrinio dialogo platformos. |
| --- | --- |

c)

struktūrinio dialogo platformos.

Didžiausios sumos, kurią galima skirti, dydis priklauso nuo kategorijos, bet ES padengia ne daugiau kaip 80 proc. visų finansuoti tinkamų išlaidų.

5.   Kultūros politikos analizėje dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimo projektai (iki 24 mėnesių trukmės) (3.2 kryptis)

Šioje kategorijoje siekiama remti privačių ar viešųjų organizacijų (pavyzdžiui, valstybinių, regioninių ar vietos institucijų kultūros departamentų, kultūros observatorijų arba fondų, kultūros reikaluose besispecializuojančių universitetų departamentų, profesinių organizacijų ir tinklų), kurios turi tiesioginės ir praktinės patirties kultūros politikos analizės, vertinimo ar poveikio vertinimo srityse vietos, regioniniu, nacionaliniu ir (arba) Europos lygmeniu, bendradarbiavimą, susijusį su vienu ar daugiau iš trijų Europos kultūros darbotvarkės (3) tikslų:

| — | kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo skatinimas, |
| --- | --- |

—

kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo skatinimas,

| — | kultūros, kaip kūrybiškumo katalizatoriaus, skatinimas įgyvendinant Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją, |
| --- | --- |

—

kultūros, kaip kūrybiškumo katalizatoriaus, skatinimas įgyvendinant Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją,

| — | kultūros, kaip vieno iš esminių Sąjungos tarptautinių santykių elementų, propagavimas, įgyvendinant UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo (4). |
| --- | --- |

—

kultūros, kaip vieno iš esminių Sąjungos tarptautinių santykių elementų, propagavimas, įgyvendinant UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo (4).

Veikloje turi dalyvauti bent trys organizacijos, teisiškai įsteigtos bent trijose programoje dalyvaujančiose šalyse.

Dotacijos suma negali būti didesnė kaip 120 000 EUR per metus ir sudaro daugiausia 60 proc. tinkamų finansuoti išlaidų.

III.   Reikalavimus atitinkanti veikla ir pareiškėjai

Programoje gali dalyvauti visų kategorijų kultūros veiklos vykdytojai, jeigu tik tokios organizacijos veikia nesiekdamos pelno. Audiovizualiniam sektoriui priklausančios įmonės ir veikla (įskaitant ir kino festivalius), kurios jau įtrauktos į MEDIA programą, negali dalyvauti programoje „Kultūra“. Tačiau organizacijos, kurių pagrindinė veikla priklauso audiovizualiniam sektoriui ir kurios veikia nesiekdamos pelno, gali dalyvauti programoje „Kultūra“ pagal 2 kryptį kategorijoje „Tinklai“, nes MEDIA programoje tokios paramos nėra.

Reikalavimus atitinkantys pareiškėjai privalo:

| — | būti viešosios (5) arba privačios juridinio asmens statusą turinčios organizacijos, kurių pagrindinė veikla yra susijusi su kultūros sritimi (kultūros ir kūrybiniai sektoriai), ir |
| --- | --- |

—

būti viešosios (5) arba privačios juridinio asmens statusą turinčios organizacijos, kurių pagrindinė veikla yra susijusi su kultūros sritimi (kultūros ir kūrybiniai sektoriai), ir

| — | būti įregistruoti vienoje iš reikalavimus atitinkančių šalių. |
| --- | --- |

—

būti įregistruoti vienoje iš reikalavimus atitinkančių šalių.

Fiziniai asmenys negali teikti paraiškų subsidijai gauti pagal šią programą.

IV.   Reikalavimus atitinkančios šalys

Pagal šią programą reikalavimus atitinkančios šalys yra:

| — | Europos Sąjungos valstybės narės (6), |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos valstybės narės (6),

| — | EEE šalys (7): (Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija), |
| --- | --- |

—

EEE šalys (7): (Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija),

| — | Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Turkija, Serbija, Juodkalnija ir Bosnija ir Hercegovina. |
| --- | --- |

—

Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Turkija, Serbija, Juodkalnija ir Bosnija ir Hercegovina.

Albanija galbūt bus įtraukta į programą ateityje, kai bus sudarytas susitarimo memorandumas dėl jos dalyvavimo šioje programoje (8).

V.   Dotacijos skyrimo kriterijai

1.1, 1.2.1 ir 1.3.5 kryptys

| — | projekto pridėtinė vertė svarbi Europos mastu, |
| --- | --- |

—

projekto pridėtinė vertė svarbi Europos mastu,

| — | veiklos tinkamumas, atsižvelgiant į konkrečius programos tikslus, |
| --- | --- |

—

veiklos tinkamumas, atsižvelgiant į konkrečius programos tikslus,

| — | siūlomos veiklos planavimas ir įgyvendinimas, siekiant aukščiausios jos kokybės, |
| --- | --- |

—

siūlomos veiklos planavimas ir įgyvendinimas, siekiant aukščiausios jos kokybės,

| — | partnerystės tarp koordinatoriaus ir bendraorganizatorių kokybė, |
| --- | --- |

—

partnerystės tarp koordinatoriaus ir bendraorganizatorių kokybė,

| — | veiklos rezultatai, atitinkantys programos tikslus, |
| --- | --- |

—

veiklos rezultatai, atitinkantys programos tikslus,

| — | siūlomos veiklos rezultatų tinkamas perdavimas ir viešinimas, |
| --- | --- |

—

siūlomos veiklos rezultatų tinkamas perdavimas ir viešinimas,

| — | veiklos ilgalaikis poveikis (ilgaamžiškumas), |
| --- | --- |

—

veiklos ilgalaikis poveikis (ilgaamžiškumas),

| — | tarptautinio bendradarbiavimo aspektas (tik bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis projektams, 1.3.5 kryptis). |
| --- | --- |

—

tarptautinio bendradarbiavimo aspektas (tik bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis projektams, 1.3.5 kryptis).

1.2.2 kryptis

| — | tikroji projekto pridėtinė vertė Europos mastu ir veiklos tinkamumas, atsižvelgiant į programos tikslus, |
| --- | --- |

—

tikroji projekto pridėtinė vertė Europos mastu ir veiklos tinkamumas, atsižvelgiant į programos tikslus,

| — | siūlomos veiklos planavimas ir įgyvendinimas, siekiant aukščiausios jos kokybės, |
| --- | --- |

—

siūlomos veiklos planavimas ir įgyvendinimas, siekiant aukščiausios jos kokybės,

| — | siūlomos veiklos rezultatų tinkamas perdavimas ir viešinimas. |
| --- | --- |

—

siūlomos veiklos rezultatų tinkamas perdavimas ir viešinimas.

1.3.6 kryptis

| — | siūlomos veiklos pridėtinė vertė Europai ir europinis mastas, |
| --- | --- |

—

siūlomos veiklos pridėtinė vertė Europai ir europinis mastas,

| — | programos kokybė ir naujoviškumas, |
| --- | --- |

—

programos kokybė ir naujoviškumas,

| — | poveikis publikai, |
| --- | --- |

—

poveikis publikai,

| — | profesionalų iš Europos dalyvavimas ir numatytų jų mainų kokybė. |
| --- | --- |

—

profesionalų iš Europos dalyvavimas ir numatytų jų mainų kokybė.

2 kryptis

| — | darbo programos ir tolesnės veiklos kuriama pridėtinė vertė Europai ir europinis siūlomos veiklos mastas, |
| --- | --- |

—

darbo programos ir tolesnės veiklos kuriama pridėtinė vertė Europai ir europinis siūlomos veiklos mastas,

| — | darbo programos ir tolesnės veiklos tinkamumas, atsižvelgiant į konkrečius programos tikslus, |
| --- | --- |

—

darbo programos ir tolesnės veiklos tinkamumas, atsižvelgiant į konkrečius programos tikslus,

| — | siūlomos darbo programos ir tolesnės veiklos planavimas ir įgyvendinimas, siekiant aukščiausios jos kokybės, |
| --- | --- |

—

siūlomos darbo programos ir tolesnės veiklos planavimas ir įgyvendinimas, siekiant aukščiausios jos kokybės,

| — | darbo programos ir tolesnės veiklos rezultatai, tiesiogiai ir netiesiogiai pasiekiantys kuo daugiau žmonių, |
| --- | --- |

—

darbo programos ir tolesnės veiklos rezultatai, tiesiogiai ir netiesiogiai pasiekiantys kuo daugiau žmonių,

| — | siūlomos veiklos rezultatų tinkamas platinimas ir viešinimas, |
| --- | --- |

—

siūlomos veiklos rezultatų tinkamas platinimas ir viešinimas,

| — | išliekamoji veiklos vertė – jos kuriamas ilgaamžiškumas, ilgalaikiai rezultatai ir bendradarbiavimas, taip pat veiklos nauda ieškant daugiau galimų rėmėjų. |
| --- | --- |

—

išliekamoji veiklos vertė – jos kuriamas ilgaamžiškumas, ilgalaikiai rezultatai ir bendradarbiavimas, taip pat veiklos nauda ieškant daugiau galimų rėmėjų.

3.2 kryptis

| — | ar projektas gali sukurti tikros pridėtinės vertės Europai, |
| --- | --- |

—

ar projektas gali sukurti tikros pridėtinės vertės Europai,

| — | veiklos aktualumas konkretiems programos tikslams, susijusiems su Europos kultūros darbotvarke, |
| --- | --- |

—

veiklos aktualumas konkretiems programos tikslams, susijusiems su Europos kultūros darbotvarke,

| — | ar siūloma veikla gali būti sėkmingai planuojama ir įgyvendinama, siekiant aukščiausios jos kokybės, |
| --- | --- |

—

ar siūloma veikla gali būti sėkmingai planuojama ir įgyvendinama, siekiant aukščiausios jos kokybės,

| — | koordinatorių ir bendraorganizatorių partnerystės kokybė, |
| --- | --- |

—

koordinatorių ir bendraorganizatorių partnerystės kokybė,

| — | ar veiklos rezultatai gali atitikti programos tikslus, |
| --- | --- |

—

ar veiklos rezultatai gali atitikti programos tikslus,

| — | ar siūlomos veiklos rezultatai bus tinkamai perduodami ir viešinami, |
| --- | --- |

—

ar siūlomos veiklos rezultatai bus tinkamai perduodami ir viešinami,

| — | ar veikla gali sukurti ilgalaikės įtakos (ilgaamžiškumas). |
| --- | --- |

—

ar veikla gali sukurti ilgalaikės įtakos (ilgaamžiškumas).

VI.   Biudžetas

Bendras 2007–2013 metų programos biudžetas yra 400 mln. EUR (9). Bendri metiniai asignavimai, įskaitant skirtus veiksmams, kurie nėra įtraukti į programos vadovą, gali siekti nuo apytikriai 43 mln. EUR iki apytikriai 58 mln. EUR (priklauso nuo metų).

Komisijos siūlymu pagal kryptis suskirstytą metinį biudžetą (laikantis toliau nurodytų apytikslių sumų) patvirtino Programos komitetas.

Toliau nurodytoms kryptims numatytas 2012 m. biudžetas:

| 1.1 kryptis. | Daugiamečio bendradarbiavimo projektai | 20 600 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.2.1 kryptis. | Bendradarbiavimo projektai | 19 000 000 EUR |
| 1.2.2 kryptis. | Literatūros vertimo projektai | 2 915 371 EUR |
| 1.3.5 kryptis. | Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis projektai | 1 500 000 EUR |
| 1.3.6 kryptis. | Parama Europos kultūros festivaliams | 2 700 000 EUR |
| 2 kryptis. | Parama organizacijoms, veikiančioms Europos lygmeniu kultūros srityje | 6 100 000 EUR |
| 3.2 kryptis. | Kultūros politikos analizėje dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimo projektai | 700 000 EUR |

1.1 kryptis.

Daugiamečio bendradarbiavimo projektai

20 600 000 EUR

1.2.1 kryptis.

Bendradarbiavimo projektai

19 000 000 EUR

1.2.2 kryptis.

Literatūros vertimo projektai

2 915 371 EUR

1.3.5 kryptis.

Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis projektai

1 500 000 EUR

1.3.6 kryptis.

Parama Europos kultūros festivaliams

2 700 000 EUR

2 kryptis.

Parama organizacijoms, veikiančioms Europos lygmeniu kultūros srityje

6 100 000 EUR

3.2 kryptis.

Kultūros politikos analizėje dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimo projektai

700 000 EUR

VII.   Galutinės paraiškų pateikimo datos

| Kryptys | Galutinė paraiškų pateikimo data |
| --- | --- |
| 1.1 kryptis. | Daugiamečio bendradarbiavimo projektai | 2011 m. spalio 5 d. |
| 1.2.1 kryptis. | Bendradarbiavimo projektai | 2011 m. spalio 5 d. |
| 1.2.2 kryptis. | Literatūros vertimo projektai | 2012 m. vasario 3 d. |
| 1.3.5 kryptis. | Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis projektai | 2012 m. gegužės 3 d. |
| 1.3.6 kryptis. | Parama Europos kultūros festivaliams | 2011 m. lapkričio 16 d. |
| 2 kryptis. | Parama organizacijoms, veikiančioms Europos lygmeniu kultūros srityje | 2011 m. rugsėjo 15 d. |
| 3.2 kryptis. | Kultūros politikos analizėje dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimo projektai | 2011 m. spalio 5 d. |

Kryptys

Galutinė paraiškų pateikimo data

1.1 kryptis.

Daugiamečio bendradarbiavimo projektai

2011 m. spalio 5 d.

1.2.1 kryptis.

Bendradarbiavimo projektai

2011 m. spalio 5 d.

1.2.2 kryptis.

Literatūros vertimo projektai

2012 m. vasario 3 d.

1.3.5 kryptis.

Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis projektai

2012 m. gegužės 3 d.

1.3.6 kryptis.

Parama Europos kultūros festivaliams

2011 m. lapkričio 16 d.

2 kryptis.

Parama organizacijoms, veikiančioms Europos lygmeniu kultūros srityje

2011 m. rugsėjo 15 d.

3.2 kryptis.

Kultūros politikos analizėje dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimo projektai

2011 m. spalio 5 d.

Jei galutinė paraiškos pateikimo data pareiškėjo šalyje sutampa su savaitgaliu ar valstybine švente, terminas nepratęsiamas, ir pareiškėjai turi į tai atsižvelgti planuodami pateikti savo paraišką.

Paraiškų siuntimo reikalavimai ir adresas nurodyti programos „Kultūra“ vadove, kurį galima rasti VIII punkte pateiktose interneto svetainėse.

VIII.   Kita informacija

Išsamias paraiškos pateikimo sąlygas galima rasti programos „Kultūra“ vadove šiose interneto svetainėse:

| | Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  OL L 372, 2006 12 27, p. 1.

(2)  Žr. IV punktą.

(3)  Žr. Komunikatą dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės, KOM(2007) 242 galutinis. http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_en.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Viešąja organizacija laikoma bet kokia organizacija, kurios išlaidos arba dalis išlaidų, kaip teisėtai pridera, finansuojamos iš centrinės, regioninės ar vietos valdžios biudžeto. Kitaip sakant, šios išlaidos finansuojamos iš viešojo sektoriaus įstatymais nustatytų mokesčių, piniginių baudų ar rinkliavų lėšų, ir organizacijoms nereikia teikti paraiškų, kurias atmetus jos negautų finansavimo. Organizacijos, kurių veikla finansuojama iš valstybės biudžeto ir kurios kiekvienais metais gauna subsidijas, bet teoriškai bent vienerius metus gali finansavimo negauti, laikomos privačiomis organizacijomis.

(6)  27 Europos Sąjungos valstybės narės: Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Olandija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija.

(7)  Europos ekonominė erdvė.

(8)  Išsamesnė informacija apie trečiąsias šalis skelbiama Vykdomosios įstaigos interneto svetainėje http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Prie programos biudžeto prisideda ir programoje dalyvaujančios ES nepriklausančios šalys.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 25.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/10

---

Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą

2011/C 247/05

Kadangi paskelbus pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (1) tinkamai pagrįstų prašymų dėl peržiūros nebuvo gauta, Komisija praneša, kad toliau nurodytos priemonės netrukus nustos galioti.

Šis pranešimas skelbiamas pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (2) dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių 11 straipsnio 2 dalį.

| Produktas | Kilmės arba eksporto šalis (-ys) | Priemonės | Nuoroda | Galiojimo pabaiga (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Silicio karbidas | Kinijos Liaudies Respublika | Antidempingo muitas | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1264/2006
  (OL L 232, 2006 8 25, p. 1) | 2011 8 26 |

Produktas

Kilmės arba eksporto šalis (-ys)

Priemonės

Nuoroda

Galiojimo pabaiga (3)

Silicio karbidas

Kinijos Liaudies Respublika

Antidempingo muitas

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1264/2006

(OL L 232, 2006 8 25, p. 1)

2011 8 26

---

(1)  OL C 19, 2011 1 20, p. 8.

(2)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(3)  Priemonė nustoja galioti šioje skiltyje nurodytos dienos vidurnaktį.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 25.8.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/11

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2011/C 247/06

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pateikti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

PAKEITIMO PARAIŠKA PAGAL 9 STRAIPSNĮ

„LANGRES“

EB. Nr.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Keičiamos produkto specifikacijos dalys:

| — |  | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — | | Produkto aprašymas |
| — |  | Geografinė vietovė |
| — |  | Kilmės įrodymas |
| — | | Gamybos būdas |
| — | | Ryšys su geografine vietove |
| — | | Ženklinimas etiketėmis |
| — |  | Nacionaliniai reikalavimai |
| — |  | Kita (patikslinti) |

—



Produkto pavadinimas

—

Image

Produkto aprašymas

—



Geografinė vietovė

—



Kilmės įrodymas

—

Image

Gamybos būdas

—

Image

Ryšys su geografine vietove

—

Image

Ženklinimas etiketėmis

—



Nacionaliniai reikalavimai

—



Kita (patikslinti)

2.   Pakeitimo (-ų) pobūdis:

| — |  | Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| — | | Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka nepaskelbti, pakeitimai |
| — |  | Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti paskelbtojo bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis) |
| — |  | Laikinas specifikacijos pakeitimas dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis) |

—



Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas

—

Image

Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka nepaskelbti, pakeitimai

—



Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti paskelbtojo bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis)

—



Laikinas specifikacijos pakeitimas dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis)

3.   Pakeitimas (-ai):

Pagrindinis prašomų pakeitimų tikslas – reikiamai patikslinti specifikaciją siekiant pagerinti tiek pieno, tiek produkto gamybos sąlygas.

Šie pakeitimai sudaro sąlygas sutvirtinti produkto ryšį su vietove ir geriau apsaugoti produkto savybes.

3.1.   Specifikacijų 2 punktas:

PRODUKTO APRAŠYMAS:

Produkto aprašyme pateikiami tikslesni tam tikri techniniai „Langres“ sūriui būdingi duomenys.

Sūrių išvaizda ir forma: viena vertus, patikslinamas aprašymas, kita vertus, vartojami terminai atitinkamai priderinami pagal produkto savybes, nustatytas atliekant produkto patikrinimus, visų pirma – atliekant juslinių savybių tyrimus. Šiais pakeitimais neįvedama jokių produkto savybių pakeitimų.

Nuo šiol pateikiama nuoroda į formų, o ne į sūrių skersmenį – tai patikslinimas, reikalingas kontroliuojant, ar sūrių skersmuo yra nustatyto skersmens. Kadangi priklausomai nuo brandinimo trukmės ir sąlygų sūrių skersmuo gali nežymiai pakisti, nuspręsta, kad patikimiau nurodyti formų skersmenį.

Panaikinamas sūrių aukščio aprašymas ir nurodoma didžiausia masė: nutarta, kad norint aprašyti sūrių savybes tinkamesnis būdas – nurodyti jų didžiausią ir mažiausią masę bei didžiausią ir mažiausią jų skersmenį.

Nustatomas vidutinis sūrių dydis: kadangi šis dydis užima tarpinę padėtį tarp mažo ir didelio dydžio, vartotojui jis leidžia geriau atskirti skirtingus dydžių tipus; tai padeda labiau išryškinti „Langres“ kilmės vietos charakteringus bruožus. Sumažinus mažojo dydžio sūrių skersmenį taip pat galima juos geriau atskirti nuo vidutinio dydžio sūrių.

3.2.   Specifikacijų 5 punktas:

PRODUKTO GAMYBOS BŪDO APRAŠYMAS:

Pieno gamyba

Melžiamos karvės

„Langres“ sūrių ryšį su teritorija dar labiau sustiprina tai, kad naudojamos tokių veislių karvės, kurios labiau tinka ne tokios intensyvios pieno gamybos sistemai.

Nuostatomis, kurios taikomos melžiamų karvių pirkimui bei telyčių šėrimui, siekiama užtikrinti, kad „Langres“ sūrių gamybai būtų naudojamas tokių karvių pienas, kurių sąsaja su teritorija yra stipri, nes jų ganymas ir šėrimas laikotarpiu prieš pradedant jas melžti atitinka specifikacijas.

Melžiamų karvių šėrimas

Aukštas SKVN „Langres“ gaminimo vietovės savarankiško apsirūpinimo lygis (80 proc.) yra vienas pagrindinių stiprios sąsajos su teritorija kriterijų. Gamtinės aplinkos ypatybės ir ūkininkų įgūdžiai, ypač pievų valdymo srityje, taip pat lemia melžiamų karvių mitybos lygį.

Visomis nuostatomis, susijusiomis su melžiamų karvių bandos šėrimu, siekiama „Langres“ sūrių gamybos vietovėje išlaikyti ganymo tradiciją nustatant, koks turi būti mažiausias sušeriamų žolių kiekis, bei išsaugant specifines pievų žolių savybes, palaikant natūralios augalijos įvairovę ir vengiant nebūdingų priedų.

Tad tuo, kad didelę gyvūnų mitybos dalį sudarytų žolės (privaloma ganyti 6 mėnesius per metus, vienai melžiamai karvei turi tekti ne mažiau kaip 20 arų ganyklų ploto, o 30 proc. žiemos raciono turi sudaryti žolės), užtikrinamas vienas reikšmingų sąsajos su teritorija aspektų. Ribojamas tręšimas mineralinėmis trąšomis, ir tai taip pat prisideda prie šios sąsajos, nes valdant azoto perteklių, dėl kurio rūgštėja dirvožemis ir dėl to ima vyrauti nemaistingų ar net su tinkamų rūšių augalais konkuruojančių rūšių augalai, išsaugoma pievų biologinė įvairovė.

Pašarų kaupimo pajėgumą, kuris sudaro 130 proc. viso žiemos laikotarpiui reikalingo kiekio, lemia sena regione plačiai paplitusi ir jam būdinga tradicija. Ūkininkams ji leidžia savarankiškai apsirūpinti pašarais ir apsisaugoti prieš klimato veiksnius, lemiančius prastą derlių. Ūkiams, kurie neatitinka šio kriterijaus, numatytas prisitaikymo laikotarpis.

Leidžiamieji stambieji pašarai ir koncentruotieji pašarai nurodyti atitinkamuose sąrašuose. Taip pat tiksliau nurodytos šių pašarų savybės bei jų kaupimo, paruošimo ir paskirstymo tvarka. Visos šios naujos nuostatos atitinka „Langres“ sūrių gamybos regione taikomas tradicines praktikas. Pirmiausia jos leidžia atsisakyti tokių pašarų tipų ar saugojimo metodų, kurie turėtų neigiamos įtakos ypatingoms pieno, kuris gali būti perdirbamas į „Langres“ sūrius, savybėms.

Šių pašarų sąrašas buvo sudarytas atsižvelgiant ir į savarankiško apsirūpinimo pašarais gamybos vietovėje reikalavimą, kad būtų žinoma paskirstytų pašarų kilmė bei jų vietinė kilmė.

Be to, koncentruotųjų pašarų ribojimas yra priemonė, padedanti sulėtinti gamybos intensyvumą ir sustiprinti sąsają su teritorija.

Pieno perdirbimas

Apdorojimo būdų ir priedų naudojimas sūrių gamyboje buvo nustatytas bendruosiuose teisės aktuose. Tačiau pastebėta, kad kai kurios naujosios technologijos, susijusios su tokiais apdorojimo būdais kaip mikrofiltravimas, dalinis pieno sutirštinimas, arba su tokiais priedais kaip nokinimo fermentai, gali turėti poveikio kilmės vietos nuoroda žymimų sūrių savybėms. Pavyzdžiui, kai kurie fermentiniai priedai yra nesuderinami su SKVN žymimos produkcijos esminių savybių išsaugojimu.

Todėl kiekvienos SKVN specifikacijoje 5 punkte būtina patikslinti šiuo metu taikomą pieno apdorojimo, į pieną dedamų ir sūrio gamyboje naudojamų priedų praktiką, siekiant, kad nauja, teisės aktuose nenustatyta praktika, nepadarytų žalos SKVN žymimų sūrių savybėms.

Kita vertus, 1996 m. į specifikacijas įvesti tokie techniniai kriterijai: rūgštinimo ir nuvarvinimo etapo trukmė ir temperatūra, nurodyta, kad nuvarvinimo etapo metu sūriai nėra apverčiami, pažymėta, kiek kartų brandinimo metu sūriai turi būti patikrinami.

Naujosiose specifikacijose nustatyti techniniai kriterijai veiksmams, pradedant rūgusio pieno formavimu ir baigiant sūrių brandinimu, leidžia apibrėžti gaminimo procesą ir užtikrinti vienodumą, reikalingą norint išreikšti „Langres“ sūrių juslinių savybių ypatumus. Šiomis gamybos sąlygomis taip pat laikomasi tradicijų, kurios nuo seno lėmė garsų „Langres“ sūrių vardą.

Pieno brandinimas prieš įdedant šliužo fermentą ir mezofilinių mielių naudojimas: jis leidžia užtikrinti pienarūgštėmis bakterijomis rauginto pieno savybes, kertinį gamybos elementą, lemiantį baigto produkto juslines ypatybes.

Koaguliacijos trukmė: tai labai reikšmingas elementas, nes jis leidžia užtikrinti rūgusio pieno savybes, lemiančias „Langres“ sūrio specifiką.

Rūgusio pieno pjaustymas: jis leidžia išrūgas dar talpoje iš anksto nuvarvinti ir taip palengvina vėlesnį nuvarvinimo procesą. Tačiau tam, kad būtų išsaugotas rūgusio pieno vientisumas, draudžiama iš anksto nuvarvinti ne talpoje.

Panaikintas draudimas rūgusį pieną plauti ir maišyti jį dedant į formas, nes šie veiksmai būdingi gaminiams su šliužo fermentu, o apribojus sūrių pH išėmimo iš formų metu iki 4,6, draudimas tapo beprasmis. Ši riba, užtikrinanti sūrio iš pienarūgštėmis bakterijomis rauginto pieno savybes iš principo neleidžia rūgusio pieno plauti ar maišyti.

Temperatūros, ne mažesnės kaip 19 °C, nustatymas: jis leidžia pirmenybę teikti savaiminiam nuvarvinimui ir palaikyti fermentinį aktyvumą, kuris leidžia sūriams lengviau parūgštėti.

Nuvarvinant sūriai apverčiami ne daugiau kaip du kartus: tai leidžia natūraliai susidaryti ertmei sūrio viršuje, kuri yra viena esminių šios nuorodos ypatybių.

Sūrių brandinimas

Įvesti patikslinimai leidžia geriau apibrėžti brandinimo plačiąja prasme (nuo sausinimo iki brandinimo tikrąją to žodžio prasme) etapą, kuris yra esminis gaminant sūrius, nes jis leidžia išskleisti visas jų galimybes.

Temperatūros ir oro sąlygų nustatymas (temperatūra sausinimo etapui, temperatūra ir oro sąlygos brandinimui tikrąja to žodžio prasme):

Įpareigojimas sūrius apdoroti drėgmėje leidžia užtikrinti, kad bus suvaldytas specifinis brandinimo fermentų vystymasis, kuris „Langres“ sūriui suteikia jo ypatingas juslines savybes.

Nustatyta aštuoniolikos dienų trumpiausia brandinimo trukmė priderinta prie naujai įvesto vidutinio sūrio dydžio.

3.3.   Specifikacijų 6 punktas:

ELEMENTAI, PAGRINDŽIANTYS RYŠĮ SU GEOGRAFINE APLINKA:

Ši specifikacijų dalis buvo perrašyta laikantis bendrojo dokumento struktūros (geografinės vietovės ypatumai, produkto ypatumai, priežastinis ryšys tarp geografinės vietovės ir produkto kokybės ar jo savybių) ir papildyta atsižvelgiant į dalies, susijusios su gamybos būdu, patikslinimus: nurodytos pieno gamybos ir jo perdirbimo sąlygos, lemiančios „Langres“ sūrio savybes bei gerą jo vardą.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„LANGRES“

EB. Nr.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas:

„Langres“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis:

| 1.3 klasė – | Sūriai |
| --- | --- |

1.3 klasė –

Sūriai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

Tai minkštas sūris nuplauta pluta. Jo lygi, šiek tiek raukšlėta ir lipni pluta po brandinimo įgyja aukso geltonumo – rusvo raudonumo spalvą,

Jo baltas minkštimas brandinimo metu tampa kreminis. Jis yra cilindro ar nupjauto kūgio formos, su ertme viršutinėje dalyje (jos gylis didesnis kaip 5 mm), ir būna trijų dydžių:

| — | didelio dydžio; toks sūris gaminamas formoje, kurios skersmuo siekia 16–20 cm, o sūrio masė siekia 800–1 300 g, |
| --- | --- |

—

didelio dydžio; toks sūris gaminamas formoje, kurios skersmuo siekia 16–20 cm, o sūrio masė siekia 800–1 300 g,

| — | vidutinio dydžio; toks sūris gaminamas formoje, kurios skersmuo siekia 9–10 cm, o sūrio masė siekia 280–350 g, |
| --- | --- |

—

vidutinio dydžio; toks sūris gaminamas formoje, kurios skersmuo siekia 9–10 cm, o sūrio masė siekia 280–350 g,

| — | mažo dydžio; toks sūris gaminamas formoje, kurios skersmuo siekia 7–8 cm, o sūrio masė siekia 150–250 g. |
| --- | --- |

—

mažo dydžio; toks sūris gaminamas formoje, kurios skersmuo siekia 7–8 cm, o sūrio masė siekia 150–250 g.

Jo riebalų kiekis po džiovinimo yra ne mažesnis kaip 50 proc.

Bendras sausosios medžiagos kiekis – ne mažesnis kaip 42 proc.

Jis gaminamas tik iš pieno, į kurį įdėta šliužo fermento, tas pienas brandinamas, o jo koaguliacijos trukmė (2.30–5.30 val.) užtikrina pienarūgštėmis bakterijomis rauginto pieno ypatybes.

Gaminant šį sūrį nuvarvinimo etapo metu sūrį apversti leidžiama ne daugiau kaip du kartus, o brandinimo metu (jis, priklausomai nuo sūrio dydžio, trunka 15–21 d.) sūris apdorojamas drėgmėje.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams):

„Langres“ sūriai gaminami tik iš nekoncentruoto ir neregeneruoto karvės pieno, į kurį įdėta šliužo fermento, pagaminto 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje. Draudžiama pirmines pieno žaliavas saugoti laikant jas neigiamoje temperatūroje.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

Bent 80 proc. melžiamų karvių per metus gaunamo pašaro, išreikšto sausąja medžiaga, sudaro kilmės vietovėje paruošti pašarai.

Melžiamos karvės bent šešis mėnesius per metus praleidžia ganyklose ir šiuo laikotarpiu vienai karvei tenka ne mažiau kaip 20 arų ganyklos ploto.

Žolių dalis žiemos racione sudaro bent 30 proc. išdalintų stambiųjų pašarų, kurių bent pusę sudaro šienas ar sudžiovintos žolės.

Kaip stambiuosius pašarus leidžiama naudoti:

| — | natūralių, laikinų ar dirbtinių pievų žolę, kurioje ganoma, kuri duodama žalia ar presuota, paruošta siloso, šieno pavidalu arba džiovinta, |
| --- | --- |

—

natūralių, laikinų ar dirbtinių pievų žolę, kurioje ganoma, kuri duodama žalia ar presuota, paruošta siloso, šieno pavidalu arba džiovinta,

| — | visas kukurūzų dalis, duodamas žalias, paruoštas siloso pavidalu ar džiovintas, |
| --- | --- |

—

visas kukurūzų dalis, duodamas žalias, paruoštas siloso pavidalu ar džiovintas,

| — | pašarinius runkelius, |
| --- | --- |

—

pašarinius runkelius,

| — | grūdines kultūras, duodamus žalius, presuotus ar paruoštus siloso pavidalu, |
| --- | --- |

—

grūdines kultūras, duodamus žalius, presuotus ar paruoštus siloso pavidalu,

| — | grūdinių kultūrų šiaudus. |
| --- | --- |

—

grūdinių kultūrų šiaudus.

Jei šeriama nedžiovintais pašarais, šie pašarai turi būti tinkamai paruošti ir dar švieži pargabenti į ūkį, be to, prieš juos duodant melžiamoms karvėms jie neturi sukaisti. Nupjovus žolę ją galima vartoti ne ilgiau kaip laiką, apimantį du melžimus.

Prieš karvėms duodant pašarinius runkelius juos reikia kruopščiai nuvalyti. Karvėms duodami sveiki, švarūs ir nesugedę runkeliai. Jei runkeliai smulkinami, juos reikia paruošti kasdien.

Presuoti pašarai ruošiami iš apvytusių pašarų, juose yra ne mažiau kaip 60 proc. sausosios medžiagos.

Silosą naudoti leidžiama tik tais atvejais, kai jis laikomas ant betono plokščių; taip pat reikalaujama, kad iškrovimo platforma taip pat būtų iš betono, nebent būtų kitokia švaraus iškrovimo galimybė.

Silosui naudojamos žolės iš pradžių vytinamos; jame yra ne mažiau kaip 30 proc. sausosios medžiagos.

Šienas būtinai turi būti laikomas sausai, po stogu.

Nuo 2013 m. sausio 1 d. šiaudai privalo būti laikomas sausai, po stogu.

Koncentruotieji ir kiti sausieji pašarai saugomi švarioje ir sausoje vietoje. Sausieji pašarai – tai pašarai, kuriuose yra daugiau kaip 85 proc. sausosios medžiagos.

Koncentruotųjų pašarų vidutinė metinė dalis vienai melžiamai karvei melžimo laikotarpiu per vieną dieną neturi viršyti 7 kg.

Kombinuotieji koncentruotieji visaverčiai pašarai ar priedai gaminami iš:

| — | grūdinių kultūrų arba iš jų subproduktų, |
| --- | --- |

—

grūdinių kultūrų arba iš jų subproduktų,

| — | baltymingųjų ir aliejingųjų augalų, |
| --- | --- |

—

baltymingųjų ir aliejingųjų augalų,

| — | augalų minkštimų, |
| --- | --- |

—

augalų minkštimų,

| — | cukrinių runkelių sirupo, |
| --- | --- |

—

cukrinių runkelių sirupo,

| — | džiovintų liucernų, |
| --- | --- |

—

džiovintų liucernų,

| — | pieno produktų (išrūgų), |
| --- | --- |

—

pieno produktų (išrūgų),

| — | mineralinių pašarų, kurie gali būti praturtinti vitaminais. |
| --- | --- |

—

mineralinių pašarų, kurie gali būti praturtinti vitaminais.

Koncentruotieji pašarai gali būti pagaminti ūkyje (ūkyje paruoštas mišinys iš ūkyje pagamintų sudedamųjų dalių) arba gali būti „prekiniai“.

Grūdai smulkinami tik mechaniškai.

Skystuosius pašarus naudoti galima su sąlyga, kad jų sudėtis būtų aiškiai nurodyta, be to, turi būti naudojamos tik į leistinų pašarų sąrašą įtrauktos sudedamosios dalys.

Grūdinių kultūrų, skirtų melžiamų karvių pašarams, apdorojimui draudžiama naudoti sodą.

Draudžiama vartoti nevirškinamo metionino ir amoniako papildus.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Pieno gamyba ir sūrių gaminimas ir brandinimas turi vykti geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

—

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

„Langres“ kilmės nuorodos sūrių etiketėje turi būti pažymėtas kilmės vietos pavadinimas ir pateiktas užrašas „Appellation d’origine“ raidėmis, kurių dydis siektų bent du trečdalius didžiausių etiketės raidžių dydžio.

Būtina paženklinti ES „SKVN“ logotipu.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Geografinė vietovė yra išsidėsčiusi greta Bassigny ganyklų ir Langres plynaukštės teritorijų.

Pieno gamyba ir sūrių gaminimas bei brandinimas turi būti atliekamas šioje teritorijoje:

| — | Côte d’Or departamente,






  — | Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive ir Vernois-lès-Vesvres savivaldybėse, |
| --- | --- | --- |

—

Côte d’Or departamente,

—

Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive ir Vernois-lès-Vesvres savivaldybėse,

| — | Haute-Marne departamente,






  — | Chaumont ir Langres apylinkėse, |
| --- | --- | --- |

—

Haute-Marne departamente,

—

Chaumont ir Langres apylinkėse,

| — | Vosges departamente,






  — | Neufchâteau kantone. |
| --- | --- | --- |

—

Vosges departamente,

—

Neufchâteau kantone.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

Geografinė vietovė yra išsidėsčiusi greta Bassigny ganyklų ir Langres plynaukštės teritorijų.

Visa geografinė vietovė išsidėsčiusi ant juros periodo substrato, dėl to jam būdingi kalkingi, daugiau ar mažiau molingi dirvožemiai. Vidutinis aukštis – 400–500 metrų.

Liudijimų apie viduramžišką formose gaminamų, nuvarvinamų, džiovinamų ir vėliau galbūt brandinamų sūrių tradiciją Langres kaimuose randama įvairiuose rašytiniuose šaltiniuose (tarp jų – su senjorijos teisėmis susijęs sandoris, Langres miesto sąskaitų išrašas).

Nuoroda apie „Langres“ vadinamą sūrį randama vienoje XIX a. knygoje, kurios autorius yra A. F. Pauriau („Pienininkystė, sviesto gavybos ir įvairių rūšių sviesto gaminimo menas bei pagrindiniai prancūziški ir užsienietiški sūriai“, 1874).

Šiuo laikotarpiu sūriai gaminti tik ūkiuose, o regione pagamintais sūriais daugiausia prekiaujama Langres mieste, kuriame keturiolika įmonių pirkdavo baltus sūrius ir juos brandindavo. Atrodo, kad skirtingais laikotarpiais būta ir skirtingų dydžių sūrių, tai ypač priklausė nuo pardavimo tikslų. Vis dėlto galima išskirti nedidelio dydžio sūrius, kurie paprastai skirti vartoti gana mažai brandinti, ir didelius sūrius, kurie tinkamesni ilgam laikymui ir tolesniam gabenimui.

Apylinkėse palaipsniui įsikuria vis daugiau prekiautojų didmenininkų. Produkcija jie apsirūpina tiesiogiai kaimuose, o jų prekybos mastai palaipsniui auga. Sūriai siunčiami į Paryžių, Šaloną, Bar-le-Duką, Nansi, į Korezo ir Aljė departamentus, kartais į Ženevą. „Langres“ sūrių geras vardas pasiekia savo aukščiausią tašką.

Vėliau, su 1914–1918 m. karu prasideda ir Langres ūkių gamybos nuosmukis, kuris tęsėsi iki penktojo dešimtmečio pabaigos. Tuo pačiu metu palaipsniui ją išstūmė pieno produktai, gaminami sūrių gamyklose, kurios regione įsikūrė jau XX a. pradžioje, tačiau tuo metu daugiau gamino kitokius, daugiausia slėgtus kaitintus sūrius.

Tik 1950 m. keli gamintojai ima gaminti „Langres“ sūrius ir taip atgaivina šių sūrių gamybą. 1981 m. įsisteigia „Langres“ sūrio tarpprofesinė sąjunga, kuri jau 1986 m. iškelia tikslą įgyti kilmės vietos nuorodą, įtvirtinančią „Langres“ sūrio gerą vardą.

5.2.   Produkto ypatumai:

„Langres“ sūris yra minkštas sūris nuplauta pluta, kuris po brandinimo įgyja šviesiai geltoną – rudą spalvą. Jo pagrindinė ypatybė – sūrio viršuje esantis įdubimas, vadinamas šaltinėliu arba dubenėliu („fontaine“, „cuvette“).

Jis būna trijų skirtingų dydžių; mažo dydžio sūris sveria 150–250 g, vidutinio dydžio – 280–350 g, o didelio dydžio – 800–1 300 g.

Šio sūrio gamybai būdingi du pagrindiniai etapai: lėtas pieno brandinimas – taip gaunamas pienarūgštėmis bakterijomis raugintas pienas; ir apdorojimas brandinimo metu, sūrį plaunant sūriu vandeniu.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys:

Geografinė vietovė nustatyta pagal „Langres“ sūrių gamybos tradicinę teritoriją bei atsižvelgiant į regione nuo seno įsitvirtinusių veislių (pirmiausia Simentalio) galvijų auginimą. Pieno ūkiams įvestas reikalavimas, kad didžioji dalis juose pagaminto pieno būtų šių veislių karvių pienas. Ši teritorija apima ir gretimus sektorius, kurių pagrindiniai gamtinės aplinkos veiksniai yra pakankamai artimi sūrio kilmės vietai.

Šie dirvožemiai sudarė sąlygas imtis įvairių kultūrų bei gyvulių auginimo, ypač gyvulių auginimo Bassigny apylinkėse, kuriose yra ypač vešlios ganyklos. Didelė karvių pašarų dalis yra gamybos vietovėje augančios žolės; tai leidžia užtikrinti tokią pieno produktų gamybą, kuri išreiškia gamtinės aplinkos ypatybes.

Melžiamų karvių ganymas pritaikytas prie geografinės vietovės gamtinės aplinkos apribojimų. Tad ūkiuose ištisus metus turimi gausūs pašarų ištekliai yra sena, regione plačiai paplitusi tradicija. Ji leidžia užtikrinti mitybą žolių pagrindu, kuri ganant galima tik iš dalies – dėl Langres plynaukštę ištinkančių vasaros sausrų ir dėl ganėtinai hidromorfinių Bassigny dirvožemių.

Specifinės gamybos sąlygos, tokios kaip ilgas pieno brandinimas ir apdorojimas sūrių brandinimo metu, yra vietos pagal istorines tradicijas taikomų įgūdžių atspindys.

Be to, ribotas sūrių apvertimo skaičius nuvarvinimo metu – tradicija, siekianti bent XIX a. Ji leidžia ant viršutinės sūrių dalies susiformuoti įdubai. Šią esminę ypatybę lemia gamybos metodai, kuriuos šiandien taiko „Langres“ sūrio gamintojai.

Dabar naudojami ir iš istorinių tradicijų perimti gamybos metodai lemia, kad „Langres“ sūriai pasižymi jų tapatybę įtvirtinančiomis ypatybėmis: minkštu minkštimu, nuplauta pluta, tipingu stipriu kvapu, gana skirtingai dydžiais.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---