# Europeiska unionens C 210/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.210.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 210 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången16 juli 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.210.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 210

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången16 juli 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2011/C 210/01 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Litauens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014 | 1 |
| 2011/C 210/02 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Luxemburgs nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 | 5 |
| 2011/C 210/03 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Österrikes nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 | 8 |
| 2011/C 210/04 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Cyperns nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 | 12 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 210/05 | Kommissionens yttrande av den 15 juli 2011 om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V-1 i Slovakien, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget | 16 |
| 2011/C 210/06 | Kommissionens yttrande av den den 15 juli 2011 om ett utkast till Europeiska centralbankens förordning om ändring av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2008/32) | 18 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2011/C 210/01

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Litauens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

1

2011/C 210/02

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Luxemburgs nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

5

2011/C 210/03

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Österrikes nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

8

2011/C 210/04

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Cyperns nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

12

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

2011/C 210/05

Kommissionens yttrande av den 15 juli 2011 om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V-1 i Slovakien, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget

16

2011/C 210/06

Kommissionens yttrande av den den 15 juli 2011 om ett utkast till Europeiska centralbankens förordning om ändring av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2008/32)

18

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 210/07 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 20 |
| 2011/C 210/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6247 – KKR/Versatel) (
  2
  ) | 23 |
| 2011/C 210/09 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group) (
  2
  ) | 23 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 210/07

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

20

2011/C 210/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6247 – KKR/Versatel) (
  2
  )

2

23

2011/C 210/09

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group) (
  2
  )

2

23

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 210/10 | Eurons växelkurs | 24 |
| 2011/C 210/11 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor vid dess möte den 22 mars 2011 om ett utkast till beslut avseende ärende COMP/39.168 – PO/Haberdasheries-fästen för industriellt bruk – Rapporterande medlemsstat: Spanien | 25 |
| 2011/C 210/12 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 31 mars 2011 om ändring av beslut K(2007) 4257 slutlig av den 19 september 2007 avseende ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (numera artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) (Ärende COMP/39.168 – PO/Hard Haberdashery: fästen för industriellt bruk) [delgivet med nr K(2011) 2070] | 26 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2011/C 210/13 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 28 |
| 2011/C 210/14 | Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1, EUT C 134, 31.5.2008, s. 16, EUT C 177, 12.7.2008, s. 9, EUT C 200, 6.8.2008, s. 10, EUT C 331, 31.12.2008, s. 13, EUT C 3, 8.1.2009, s. 10, EUT C 37, 14.2.2009, s. 10, EUT C 64, 19.3.2009, s. 20, EUT C 99, 30.4.2009, s. 7, EUT C 229, 23.9.2009, s. 28, EUT C 263, 5.11.2009, s. 22, EUT C 298, 8.12.2009, s. 17, EUT C 74, 24.3.2010, s. 13, EUT C 326, 3.12.2010, s. 17, EUT C 355, 29.12.2010, s. 34, EUT C 22, 22.1.2011, s. 22, EUT C 37, 5.2.2011, s. 12, EUT C 149, 20.5.2011, s. 8; EUT C 190, 30.6.2011, s. 17; EUT C 203, 9.7.2011, s. 14) | 30 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 210/10

Eurons växelkurs

24

2011/C 210/11

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor vid dess möte den 22 mars 2011 om ett utkast till beslut avseende ärende COMP/39.168 – PO/Haberdasheries-fästen för industriellt bruk – Rapporterande medlemsstat: Spanien

25

2011/C 210/12

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 31 mars 2011 om ändring av beslut K(2007) 4257 slutlig av den 19 september 2007 avseende ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (numera artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) (Ärende COMP/39.168 – PO/Hard Haberdashery: fästen för industriellt bruk) [delgivet med nr K(2011) 2070]

[delgivet med nr K(2011) 2070]

26

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2011/C 210/13

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

28

2011/C 210/14

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1, EUT C 134, 31.5.2008, s. 16, EUT C 177, 12.7.2008, s. 9, EUT C 200, 6.8.2008, s. 10, EUT C 331, 31.12.2008, s. 13, EUT C 3, 8.1.2009, s. 10, EUT C 37, 14.2.2009, s. 10, EUT C 64, 19.3.2009, s. 20, EUT C 99, 30.4.2009, s. 7, EUT C 229, 23.9.2009, s. 28, EUT C 263, 5.11.2009, s. 22, EUT C 298, 8.12.2009, s. 17, EUT C 74, 24.3.2010, s. 13, EUT C 326, 3.12.2010, s. 17, EUT C 355, 29.12.2010, s. 34, EUT C 22, 22.1.2011, s. 22, EUT C 37, 5.2.2011, s. 12, EUT C 149, 20.5.2011, s. 8; EUT C 190, 30.6.2011, s. 17; EUT C 203, 9.7.2011, s. 14)

30

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 210/15 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  2
  ) | 31 |
| 2011/C 210/16 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  2
  ) | 32 |
| 2011/C 210/17 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6322 – Carlyle/RAC) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  2
  ) | 33 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2011/C 210/15

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  2
  )

2

31

2011/C 210/16

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  2
  )

2

32

2011/C 210/17

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6322 – Carlyle/RAC) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  2
  )

2

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget |
| | (2)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget

1

(2)   Text av betydelse för EES

2

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Litauens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

2011/C 210/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen för integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen för integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Däri underströks behovet att prioritera återställandet av sunda budgetställningar och hållbara offentliga finanser, få ned arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya ansträngningar för att stärka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Däri underströks behovet att prioritera återställandet av sunda budgetställningar och hållbara offentliga finanser, få ned arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya ansträngningar för att stärka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 28 april 2011 lade Litauen fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet för perioden 2011–2014 och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Den 28 april 2011 lade Litauen fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet för perioden 2011–2014 och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

| (7) | Den litauiska ekonomin håller på att återhämta sig från en svår ekonomisk kris då BNP sjönk med 17 % från topp- till bottennivån till följd av en kollaps av den inhemska efterfrågan som förstärktes av en nedgång i världshandeln. Arbetsmarknaden reagerade snabbt på krisen och arbetslösheten steg till en rekordnivå, med en topp på 18,3 % i mitten av 2010 från en så låg nivå som 4,2 % i början av 2008. Sedelfondssystemets stora insatser, understött av betydande finanspolitisk konsolidering parallellt med anpassningen av lönerna i den privata sektorn och åtgärder för att stärka det finansiella systemets stabilitet, bidrog till att stabilisera ekonomin. I takt med att den globala ekonomin återhämtade sig och konkurrenskraften ökade så ökade även exporten och den ekonomiska tillväxten fortsatte under 2010. Under 2011 är återhämtningen snabbare samtidigt som den inhemska efterfrågan ökar. Även om arbetslösheten förväntas minska i snabb takt kommer den att ligga kvar på en tvåsiffrig nivå. |
| --- | --- |

(7)

Den litauiska ekonomin håller på att återhämta sig från en svår ekonomisk kris då BNP sjönk med 17 % från topp- till bottennivån till följd av en kollaps av den inhemska efterfrågan som förstärktes av en nedgång i världshandeln. Arbetsmarknaden reagerade snabbt på krisen och arbetslösheten steg till en rekordnivå, med en topp på 18,3 % i mitten av 2010 från en så låg nivå som 4,2 % i början av 2008. Sedelfondssystemets stora insatser, understött av betydande finanspolitisk konsolidering parallellt med anpassningen av lönerna i den privata sektorn och åtgärder för att stärka det finansiella systemets stabilitet, bidrog till att stabilisera ekonomin. I takt med att den globala ekonomin återhämtade sig och konkurrenskraften ökade så ökade även exporten och den ekonomiska tillväxten fortsatte under 2010. Under 2011 är återhämtningen snabbare samtidigt som den inhemska efterfrågan ökar. Även om arbetslösheten förväntas minska i snabb takt kommer den att ligga kvar på en tvåsiffrig nivå.

| (8) | Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för 2011 års konvergensprogram framstår som rimligt, även om ekonomisk tillväxt och inflation kan visa sig bli högra än väntat. Det är baserat på något gynnsammare tillväxtantaganden för 2011 och är i stort sett i linje kommissionens senaste prognos för 2012. Konvergensrogrammet syftar till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % senast 2012, vilket är den tidsfrist som rådet fastställt, men underbyggs inte av tillräckliga åtgärder för 2012. Den allt högre ekonomiska takten kan leda till bättre utfall för de offentliga finanserna under 2011 än vad som förutses i konvergensprogrammet. Om de tillfälliga konsolideringsåtgärder som kommer att löpa ut vid utgången av 2011 inte förlängs och kompletteras med betydande permanenta åtgärder riskerar konvergensprogrammets finanspolitiska mål för 2012 att inte uppfyllas, trots de förbättrade makroekonomiska utsikterna. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska insatsen för perioden 2010–2012 är klart lägre än 2,25 % av BNP som rådet rekommenderar enligt det förfarande vid alltför stora underskott som antogs den 16 februari 2010. Eftersom den ekonomiska tillväxten och skatteintäkterna är mycket mera omfattande än vad som förväntades vid tiden för rådets rekommendation av den 16 februari 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott bör genomförandet av de nödvändiga finanspolitiska insatserna möjliggöra snabbare minskning av underskottet och framsteg mot det medelfristiga målet. Det medelfristiga målet är ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP men planeras inte att uppnås inom konvergensprogramperioden. |
| --- | --- |

(8)

Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för 2011 års konvergensprogram framstår som rimligt, även om ekonomisk tillväxt och inflation kan visa sig bli högra än väntat. Det är baserat på något gynnsammare tillväxtantaganden för 2011 och är i stort sett i linje kommissionens senaste prognos för 2012. Konvergensrogrammet syftar till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % senast 2012, vilket är den tidsfrist som rådet fastställt, men underbyggs inte av tillräckliga åtgärder för 2012. Den allt högre ekonomiska takten kan leda till bättre utfall för de offentliga finanserna under 2011 än vad som förutses i konvergensprogrammet. Om de tillfälliga konsolideringsåtgärder som kommer att löpa ut vid utgången av 2011 inte förlängs och kompletteras med betydande permanenta åtgärder riskerar konvergensprogrammets finanspolitiska mål för 2012 att inte uppfyllas, trots de förbättrade makroekonomiska utsikterna. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska insatsen för perioden 2010–2012 är klart lägre än 2,25 % av BNP som rådet rekommenderar enligt det förfarande vid alltför stora underskott som antogs den 16 februari 2010. Eftersom den ekonomiska tillväxten och skatteintäkterna är mycket mera omfattande än vad som förväntades vid tiden för rådets rekommendation av den 16 februari 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott bör genomförandet av de nödvändiga finanspolitiska insatserna möjliggöra snabbare minskning av underskottet och framsteg mot det medelfristiga målet. Det medelfristiga målet är ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP men planeras inte att uppnås inom konvergensprogramperioden.

| (9) | Att hitta ytterligare konsolideringsåtgärder blir en utmaning, mot bakgrund av den betydande justering som krävs för att uppfylla 2012 års mål och göra framsteg i riktning mot det medelfristiga målet, och behovet av att säkra den nödvändiga samfinansieringen i syfte att tidigarelägga utnyttjandet av EU:s strukturfonder och öka produktiva investeringar i ekonomin. Förbättringar av den offentliga sektorns effektivitet kan skapa ytterligare utrymme för utgiftsjusteringar utan att ge avkall på de offentliga tjänsternas kvalitet. Om inte ytterligare reformer genomförs kommer de åldersrelaterade utgifterna att öka fortare än EU-genomsnittet under de närmaste årtiondena. I juni 2010 godkände regeringen ett utkast till en övergripande reform av pensions- och socialförsäkringssystemen. Förslaget innehöll betydande höjningar av pensionsåldern, förändringar av hur pensionerna beräknas och en integrering av den statliga pensionen i det allmänna socialförsäkringssystemet. Godkännande och framgångsrikt genomförande av alla aspekter på dessa förslag kommer att vara avgörande för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och kan bidra till att öka utbudet av arbetskraft genom att ge starkare incitament att arbeta för äldre arbetstagare samtidigt som man säkrar en tillräcklig pensionsnivå. De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt skulle också kräva en starkare finanspolitisk ram. Särskilt under tiden fram till krisen förhindrade den finanspolitiska ramen inte återkommande betydande revideringar av utgiftsmål och konjunkturförstärkande utgiftsökningar som finansierats genom extraordinära inkomster. Alltför stora utgiftsökningar som finansierats genom uppsvingsrelaterade intäkter var orsaken till de stora finanspolitiska obalanser som uppkom under krisen. De bidrog även till överhettningen av ekonomin. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara hög. |
| --- | --- |

(9)

Att hitta ytterligare konsolideringsåtgärder blir en utmaning, mot bakgrund av den betydande justering som krävs för att uppfylla 2012 års mål och göra framsteg i riktning mot det medelfristiga målet, och behovet av att säkra den nödvändiga samfinansieringen i syfte att tidigarelägga utnyttjandet av EU:s strukturfonder och öka produktiva investeringar i ekonomin. Förbättringar av den offentliga sektorns effektivitet kan skapa ytterligare utrymme för utgiftsjusteringar utan att ge avkall på de offentliga tjänsternas kvalitet. Om inte ytterligare reformer genomförs kommer de åldersrelaterade utgifterna att öka fortare än EU-genomsnittet under de närmaste årtiondena. I juni 2010 godkände regeringen ett utkast till en övergripande reform av pensions- och socialförsäkringssystemen. Förslaget innehöll betydande höjningar av pensionsåldern, förändringar av hur pensionerna beräknas och en integrering av den statliga pensionen i det allmänna socialförsäkringssystemet. Godkännande och framgångsrikt genomförande av alla aspekter på dessa förslag kommer att vara avgörande för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och kan bidra till att öka utbudet av arbetskraft genom att ge starkare incitament att arbeta för äldre arbetstagare samtidigt som man säkrar en tillräcklig pensionsnivå. De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt skulle också kräva en starkare finanspolitisk ram. Särskilt under tiden fram till krisen förhindrade den finanspolitiska ramen inte återkommande betydande revideringar av utgiftsmål och konjunkturförstärkande utgiftsökningar som finansierats genom extraordinära inkomster. Alltför stora utgiftsökningar som finansierats genom uppsvingsrelaterade intäkter var orsaken till de stora finanspolitiska obalanser som uppkom under krisen. De bidrog även till överhettningen av ekonomin. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara hög.

| (10) | Arbetslösheten i Litauen är en av de högsta i EU. Den mest angelägna uppgiften är att sörja för att denna snabba ökning inte blir strukturell. Mycket strikt arbetslagstiftning och negativa incitament att arbeta inom det sociala bidragssystemet äventyrar arbetsmarknadens funktion. Detta kräver en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen, särskilt lagen om kontanta socialbidrag. I kombination med en tillräckligt finansierad aktiv arbetsmarknadspolitik skulle åtgärder som vidtas på dessa områden kunna bidra till att minska risken för att en hög arbetslöshet blir strukturell, och minska den stora grå ekonomin. |
| --- | --- |

(10)

Arbetslösheten i Litauen är en av de högsta i EU. Den mest angelägna uppgiften är att sörja för att denna snabba ökning inte blir strukturell. Mycket strikt arbetslagstiftning och negativa incitament att arbeta inom det sociala bidragssystemet äventyrar arbetsmarknadens funktion. Detta kräver en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen, särskilt lagen om kontanta socialbidrag. I kombination med en tillräckligt finansierad aktiv arbetsmarknadspolitik skulle åtgärder som vidtas på dessa områden kunna bidra till att minska risken för att en hög arbetslöshet blir strukturell, och minska den stora grå ekonomin.

| (11) | Litauiska statsägda företag står för cirka 18 % av BNP. De har fortfarande tendenser till bristande effektivitet och otillfredsställande ekonomisk avkastning. En framgångsrik reformering av statsägda företag skulle också öka konkurrensen och förbättra företagsklimatet. 2010 påbörjades en reform inom fem huvudsektorer i Litauen. Genom reformen fastställdes riktlinjer för öppenhet inom statligt ägda företag, vilket skapade en grund för regeringens ansvar. Regeringens resolution om förbättring av effektiviteten från december 2010 utgjorde ytterligare en trovärdig grund för reformen. Dessa förblir dock endast ramar och riktlinjer, och resolutionen saknar ett antal viktiga åtgärder som ursprungligen föreslagits, och som skulle ha säkerställt en separering av för reglerings- och ägandefunktionerna. |
| --- | --- |

(11)

Litauiska statsägda företag står för cirka 18 % av BNP. De har fortfarande tendenser till bristande effektivitet och otillfredsställande ekonomisk avkastning. En framgångsrik reformering av statsägda företag skulle också öka konkurrensen och förbättra företagsklimatet. 2010 påbörjades en reform inom fem huvudsektorer i Litauen. Genom reformen fastställdes riktlinjer för öppenhet inom statligt ägda företag, vilket skapade en grund för regeringens ansvar. Regeringens resolution om förbättring av effektiviteten från december 2010 utgjorde ytterligare en trovärdig grund för reformen. Dessa förblir dock endast ramar och riktlinjer, och resolutionen saknar ett antal viktiga åtgärder som ursprungligen föreslagits, och som skulle ha säkerställt en separering av för reglerings- och ägandefunktionerna.

| (12) | Energiintensiteten i den litauiska ekonomin är en av de högsta i EU. Detta är till stor del förknippat med bostadsuppvärmningen, där dåligt underhållna flerbostadshus står för den största delen av problemet. Trots att en strategi för att komma till rätta med detta infördes 2004 har få investeringar gjorts. Dessutom har bilägandet ökat snabbt, samtidigt som intäkterna från skatter på energi och transporter har minskat i förhållande till BNP och till skatter på arbete (betydligt över EU-genomsnittet). Att ta itu med de låga energiskatterna, inbegripet sådana för registrering och ägande av transportfordon, skulle vara positivt för den finanspolitiska konsolideringen på kort sikt och samtidigt skapa incitament för effektivare energianvändning. |
| --- | --- |

(12)

Energiintensiteten i den litauiska ekonomin är en av de högsta i EU. Detta är till stor del förknippat med bostadsuppvärmningen, där dåligt underhållna flerbostadshus står för den största delen av problemet. Trots att en strategi för att komma till rätta med detta infördes 2004 har få investeringar gjorts. Dessutom har bilägandet ökat snabbt, samtidigt som intäkterna från skatter på energi och transporter har minskat i förhållande till BNP och till skatter på arbete (betydligt över EU-genomsnittet). Att ta itu med de låga energiskatterna, inbegripet sådana för registrering och ägande av transportfordon, skulle vara positivt för den finanspolitiska konsolideringen på kort sikt och samtidigt skapa incitament för effektivare energianvändning.

| (13) | Medan Litauen har en generellt förmånlig företagslagstiftning är förhållandena relativt dåliga när det gäller nyföretagande, den tid och de kostnader som krävs för byggnadstillstånd, och skyddet av investerare. Bättre reglering på dessa områden skulle bidra till att stimulera skapandet av nya jobb och tillväxten. Reformering av konkurrenspolitiken skulle ytterligare förbättra villkoren, men utvecklingen går långsamt, särskilt inom energisektorn och detaljhandeln för livsmedel. Slutförandet av den reviderade nationella strategin för energioberoende kommer att åtgärda farhågorna om försörjningstryggheten och skapa ökad konkurrens inom elproduktionen. Genomförandet av det tredje lagstiftningspaketet för EU:s el- och gasmarknad skulle förbättra konkurrensen på marknaden för energi i återförsäljarledet. 2009 antog Litauen en lag om förbud mot illojala åtgärder inom detaljhandeln för livsmedel. Inom detaljhandeln för livsmedel är konkurrensen emellertid fortfarande otillräcklig, delvis beroende på dess struktur och ineffektiva marknadsreglering. Koncentrationen inom livsmedelsåterförsäljning har ökat, och 2008 stod de fyra största kedjorna för 72 % av den sammanlagda försäljningen. |
| --- | --- |

(13)

Medan Litauen har en generellt förmånlig företagslagstiftning är förhållandena relativt dåliga när det gäller nyföretagande, den tid och de kostnader som krävs för byggnadstillstånd, och skyddet av investerare. Bättre reglering på dessa områden skulle bidra till att stimulera skapandet av nya jobb och tillväxten. Reformering av konkurrenspolitiken skulle ytterligare förbättra villkoren, men utvecklingen går långsamt, särskilt inom energisektorn och detaljhandeln för livsmedel. Slutförandet av den reviderade nationella strategin för energioberoende kommer att åtgärda farhågorna om försörjningstryggheten och skapa ökad konkurrens inom elproduktionen. Genomförandet av det tredje lagstiftningspaketet för EU:s el- och gasmarknad skulle förbättra konkurrensen på marknaden för energi i återförsäljarledet. 2009 antog Litauen en lag om förbud mot illojala åtgärder inom detaljhandeln för livsmedel. Inom detaljhandeln för livsmedel är konkurrensen emellertid fortfarande otillräcklig, delvis beroende på dess struktur och ineffektiva marknadsreglering. Koncentrationen inom livsmedelsåterförsäljning har ökat, och 2008 stod de fyra största kedjorna för 72 % av den sammanlagda försäljningen.

| (14) | Litauen har gjort flera åtaganden inom europluspakten. För att stärka den finanspolitiska hållbarheten kommer Litauen att anta lagar för att underlätta ackumuleringen av tillgångar i statskassan inför ekonomiskt svåra tider och främja en ansvarsfull inflationsdämpande budgetpolitik. Ett antal omfattande åtgärder för reform av pensions- och socialförsäkringssystemen har också aviserats. Sysselsättningsåtgärderna inriktas på att främja sysselsättningen, bekämpa illegalt och odeklarerat arbete och främja flexibla anställningsavtal. För att förbättra företagsklimatet har ett antal åtaganden gjorts för att stärka kontrollorganen för det privata näringslivet, öka öppenheten och minska företagens administrativa bördor. Dessa åtaganden rör paktens alla fyra områden. De återspeglar på det hela taget det reformprogram som beskrivs i konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Åtgärderna på sysselsättningsområdet skulle, om de genomförs, ge ett välkommet bidrag till att öka efterfrågan på arbetskraft. Dessa åtaganden har bedömts och beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(14)

Litauen har gjort flera åtaganden inom europluspakten. För att stärka den finanspolitiska hållbarheten kommer Litauen att anta lagar för att underlätta ackumuleringen av tillgångar i statskassan inför ekonomiskt svåra tider och främja en ansvarsfull inflationsdämpande budgetpolitik. Ett antal omfattande åtgärder för reform av pensions- och socialförsäkringssystemen har också aviserats. Sysselsättningsåtgärderna inriktas på att främja sysselsättningen, bekämpa illegalt och odeklarerat arbete och främja flexibla anställningsavtal. För att förbättra företagsklimatet har ett antal åtaganden gjorts för att stärka kontrollorganen för det privata näringslivet, öka öppenheten och minska företagens administrativa bördor. Dessa åtaganden rör paktens alla fyra områden. De återspeglar på det hela taget det reformprogram som beskrivs i konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Åtgärderna på sysselsättningsområdet skulle, om de genomförs, ge ett välkommet bidrag till att öka efterfrågan på arbetskraft. Dessa åtaganden har bedömts och beaktats i rekommendationerna.

| (15) | Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Litauen utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser kommissionen att åtgärder för att se till att de finanspolitiska målen för 2012 uppfylls måste anges närmare. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att reformera pensionssystemet i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet och uppmuntra till längre arbetsliv, förbättra arbetsmarknadens funktion, genomföra reformpaketet för statsägda företag, förbättra energieffektiviteten och ta itu med de låga energiskatterna, och stärka konkurrensen inom vissa sektorer. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Litauen utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser kommissionen att åtgärder för att se till att de finanspolitiska målen för 2012 uppfylls måste anges närmare. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att reformera pensionssystemet i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet och uppmuntra till längre arbetsliv, förbättra arbetsmarknadens funktion, genomföra reformpaketet för statsägda företag, förbättra energieffektiviteten och ta itu med de låga energiskatterna, och stärka konkurrensen inom vissa sektorer.

| (16) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av den 16 februari 2010, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Litauens konvergensprogram, och dess yttrande (3) framgår i synnerhet i dess rekommendation under punkterna 1 och 2 nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Litauens nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(16)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av den 16 februari 2010, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Litauens konvergensprogram, och dess yttrande (3) framgår i synnerhet i dess rekommendation under punkterna 1 och 2 nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Litauens nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Litauen att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Vidta ytterligare permanenta finanspolitiska åtgärder i samband med 2012 års budget för att korrigera det alltför stora underskottet, i linje med rådets rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Se till att skattskyldigheten uppfylls bättre och dra full nytta av den ekonomiska återhämtningen för att ytterligare påskynda minskningen av underskottet och fortsätta mot det medelfristiga målet med minst 0,5 % av BNP per år. Stärka det finanspolitiska ramverket, i synnerhet genom införande av verkställbara och bindande utgiftstak inom det medelfristiga finanspolitiska ramverket. |
| --- | --- |

1.

Vidta ytterligare permanenta finanspolitiska åtgärder i samband med 2012 års budget för att korrigera det alltför stora underskottet, i linje med rådets rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Se till att skattskyldigheten uppfylls bättre och dra full nytta av den ekonomiska återhämtningen för att ytterligare påskynda minskningen av underskottet och fortsätta mot det medelfristiga målet med minst 0,5 % av BNP per år. Stärka det finanspolitiska ramverket, i synnerhet genom införande av verkställbara och bindande utgiftstak inom det medelfristiga finanspolitiska ramverket.

| 2. | Anta de föreslagna genomförandebestämmelserna om reformering av pensionssystemet. Undanröja skattemässiga hinder för arbete, särskilt för personer i eller nära pensionsåldern, i syfte att öka deltagandet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Anta de föreslagna genomförandebestämmelserna om reformering av pensionssystemet. Undanröja skattemässiga hinder för arbete, särskilt för personer i eller nära pensionsåldern, i syfte att öka deltagandet på arbetsmarknaden.

| 3. | Öka flexibiliteten på arbetsmarknaden genom ändring av den arbetsrättsliga lagstiftningen för att göra den mera flexibel och möjliggöra bättre användning av visstidsanställningar. Ändra relevant lagstiftning för att säkerställa att socialbidragssystemet inte innehåller negativa incitament till arbete. |
| --- | --- |

3.

Öka flexibiliteten på arbetsmarknaden genom ändring av den arbetsrättsliga lagstiftningen för att göra den mera flexibel och möjliggöra bättre användning av visstidsanställningar. Ändra relevant lagstiftning för att säkerställa att socialbidragssystemet inte innehåller negativa incitament till arbete.

| 4. | Genomföra alla delar av reformpaketet för statsägda företag senast i slutet av 2011, och säkerställa en separering av reglerings- och ägandefunktionerna, tydliga företagsmål, ökad insyn och en separering av affärsdrivande och icke-affärsdrivande verksamhet. |
| --- | --- |

4.

Genomföra alla delar av reformpaketet för statsägda företag senast i slutet av 2011, och säkerställa en separering av reglerings- och ägandefunktionerna, tydliga företagsmål, ökad insyn och en separering av affärsdrivande och icke-affärsdrivande verksamhet.

| 5. | Förbättra byggnaders energieffektivitet, bland annat genom ett snabbt genomförande av holdingfonden, och vidta åtgärder för en skatteväxling till energi. |
| --- | --- |

5.

Förbättra byggnaders energieffektivitet, bland annat genom ett snabbt genomförande av holdingfonden, och vidta åtgärder för en skatteväxling till energi.

| 6. | Vidta åtgärder för att förbättra villkoren för nyföretagande och beviljandet av bygglov, och för att stärka konkurrensen inom energisektorn och detaljhandeln. |
| --- | --- |

6.

Vidta åtgärder för att förbättra villkoren för nyföretagande och beviljandet av bygglov, och för att stärka konkurrensen inom energisektorn och detaljhandeln.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/5

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Luxemburgs nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

2011/C 210/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom EU. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom EU.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Däri underströks behovet att prioritera återställandet av sunda budgetställningar och hållbara offentliga finanser, få ned arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya ansträngningar för att stärka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Däri underströks behovet att prioritera återställandet av sunda budgetställningar och hållbara offentliga finanser, få ned arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya ansträngningar för att stärka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 29 april 2011 lade Luxemburg fram 2011 års uppdatering av stabilitetsprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Den 29 april 2011 lade Luxemburg fram 2011 års uppdatering av stabilitetsprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt.

| (7) | Med tanke på finanssektorns utomordentligt stora betydelse för Luxemburgs ekonomi har landet klarat den ekonomiska och finansiella krisen relativt bra. Efter att real BNP fallit med 3,6 % 2009 återhämtade sig ekonomin snabbt 2010. BNP ökade med omkring 3,5 %, pådrivet av en ökning av de offentliga utgifterna som regeringen beslutat om som en del av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, liksom av en stark ökning av nettoexporten. Sysselsättningen förblev motståndskraftig, delvis för att man i ganska hög grad tillämpade arbetstidsförkortning, vilket också uppmuntrades av myndigheterna. Arbetslösheten började stiga i början av 2008 och stabiliserades sedan i stort sett på ungefär 6 %, vilket är en historiskt hög nivå för Luxemburg. Trots nedgången är de offentliga finanserna i Luxemburg, tack vare ett mycket gynnsamt utgångsläge, ganska sunda (ett underskott på 1,7 % och en bruttoskuld på 18,4 % 2010). |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på finanssektorns utomordentligt stora betydelse för Luxemburgs ekonomi har landet klarat den ekonomiska och finansiella krisen relativt bra. Efter att real BNP fallit med 3,6 % 2009 återhämtade sig ekonomin snabbt 2010. BNP ökade med omkring 3,5 %, pådrivet av en ökning av de offentliga utgifterna som regeringen beslutat om som en del av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, liksom av en stark ökning av nettoexporten. Sysselsättningen förblev motståndskraftig, delvis för att man i ganska hög grad tillämpade arbetstidsförkortning, vilket också uppmuntrades av myndigheterna. Arbetslösheten började stiga i början av 2008 och stabiliserades sedan i stort sett på ungefär 6 %, vilket är en historiskt hög nivå för Luxemburg. Trots nedgången är de offentliga finanserna i Luxemburg, tack vare ett mycket gynnsamt utgångsläge, ganska sunda (ett underskott på 1,7 % och en bruttoskuld på 18,4 % 2010).

| (8) | Utifrån en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för prognoserna beträffande de offentliga finanserna är något försiktigt i jämförelse med kommissionens vårprognos för 2011. Enligt stabilitetsprogrammet är målet för 2011 ett underskott på 1 %, vilket är i linje med kommissionens vårprognos. I stabilitetsprogrammet uppskattas att det nominella underskottet, vid oförändrad politik, kommer att försämras till 1,5 % av BNP 2012 innan det gradvis förbättras igen till 0,8 % av BNP 2014. Kommissionens prognos är något mer optimistisk, med ett beräknat underskott på 1,1 % av BNP för 2012, vilket grundar sig på ett gynnsammare makroekonomiskt scenario och en långsammare ökning av utgifterna. I stabilitetsprogrammet räknar man inte med att det medelfristiga målet (ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP) kommer att nås under programperioden 2011–2014. Det strukturella saldot (som räknats om av kommissionen utifrån uppgifterna i stabilitetsprogrammet, i enlighet med den allmänt vedertagna metoden) förväntas tvärtemot gradvis försämras från ett överskott på 0,3 % 2011 till ett underskott på 0,8 % 2014. |
| --- | --- |

(8)

Utifrån en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för prognoserna beträffande de offentliga finanserna är något försiktigt i jämförelse med kommissionens vårprognos för 2011. Enligt stabilitetsprogrammet är målet för 2011 ett underskott på 1 %, vilket är i linje med kommissionens vårprognos. I stabilitetsprogrammet uppskattas att det nominella underskottet, vid oförändrad politik, kommer att försämras till 1,5 % av BNP 2012 innan det gradvis förbättras igen till 0,8 % av BNP 2014. Kommissionens prognos är något mer optimistisk, med ett beräknat underskott på 1,1 % av BNP för 2012, vilket grundar sig på ett gynnsammare makroekonomiskt scenario och en långsammare ökning av utgifterna. I stabilitetsprogrammet räknar man inte med att det medelfristiga målet (ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP) kommer att nås under programperioden 2011–2014. Det strukturella saldot (som räknats om av kommissionen utifrån uppgifterna i stabilitetsprogrammet, i enlighet med den allmänt vedertagna metoden) förväntas tvärtemot gradvis försämras från ett överskott på 0,3 % 2011 till ett underskott på 0,8 % 2014.

| (9) | Eftersom BNP-tillväxten väntas förbli stabil kan Luxemburgs offentliga finanser dra fördel av ytterligare förbättringar av det strukturella saldot, så att det medelfristiga målet uppnås redan 2012. Detta skulle ge Luxemburg en säkerhetsmarginal mot en eventuell framtida ekonomisk nedgång och bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Med tanke på den beräknade effekten av de implicita skulder som är kopplade till en åldrande befolkning skulle landet också gynnas av ett ambitiösare medelfristigt mål. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom BNP-tillväxten väntas förbli stabil kan Luxemburgs offentliga finanser dra fördel av ytterligare förbättringar av det strukturella saldot, så att det medelfristiga målet uppnås redan 2012. Detta skulle ge Luxemburg en säkerhetsmarginal mot en eventuell framtida ekonomisk nedgång och bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Med tanke på den beräknade effekten av de implicita skulder som är kopplade till en åldrande befolkning skulle landet också gynnas av ett ambitiösare medelfristigt mål.

| (10) | Enligt kommissionens senaste bedömning framstår riskerna avseende de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som medelstora. Under de kommande årtiondena väntas Luxemburg få den starkaste ökningen av åldersrelaterade offentliga utgifter i hela EU. Den kortfristiga finansieringen av pensionssystemet underlättas för närvarande av en låg äldrekvot, och den är delvis beroende av de pensionsavgifter som betalas av den relativt unga gruppen gränsgångare. I framtiden kommer båda dessa gynnsamma faktorer att försvinna och pensionskostnaderna väntas öka kraftigt. Även om regeringen har avsatt betydande tillgångar och pensionsreserverna fortfarande växer kommer dessa medel inte att räcka till för att garantera systemets hållbarhet. Dessutom är sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare (55–64 år) bara 38,2 % (2009), vilket är bland de lägsta i EU (EU-genomsnitt: 46 %). Den lagstadgade pensionsåldern är visserligen i princip 65 år, men Luxemburgs pensionssystem tillåter i många fall att människor går i pension tidigare, och det utan någon nämnvärd reduktion av pensionernas storlek (som dessutom är ganska hög). Detta har lett till att den genomsnittliga pensionsåldern är 59,4 år, vilket medför ökade kostnader för pensionssystemet. Regeringens planer på en pensionsreform innehåller en ny modell som syftar till att arbetstagarna på frivillig basis ska jobba längre. Detta skulle förbättra pensionssystemets äldrekvot. Systemet skulle dock bara omfatta nya pensionärer, och bara gälla deras yrkesverksamma period efter reformens ikraftträdande. Den fulla effekten skulle därför märkas först efter 40 år. |
| --- | --- |

(10)

Enligt kommissionens senaste bedömning framstår riskerna avseende de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som medelstora. Under de kommande årtiondena väntas Luxemburg få den starkaste ökningen av åldersrelaterade offentliga utgifter i hela EU. Den kortfristiga finansieringen av pensionssystemet underlättas för närvarande av en låg äldrekvot, och den är delvis beroende av de pensionsavgifter som betalas av den relativt unga gruppen gränsgångare. I framtiden kommer båda dessa gynnsamma faktorer att försvinna och pensionskostnaderna väntas öka kraftigt. Även om regeringen har avsatt betydande tillgångar och pensionsreserverna fortfarande växer kommer dessa medel inte att räcka till för att garantera systemets hållbarhet. Dessutom är sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare (55–64 år) bara 38,2 % (2009), vilket är bland de lägsta i EU (EU-genomsnitt: 46 %). Den lagstadgade pensionsåldern är visserligen i princip 65 år, men Luxemburgs pensionssystem tillåter i många fall att människor går i pension tidigare, och det utan någon nämnvärd reduktion av pensionernas storlek (som dessutom är ganska hög). Detta har lett till att den genomsnittliga pensionsåldern är 59,4 år, vilket medför ökade kostnader för pensionssystemet. Regeringens planer på en pensionsreform innehåller en ny modell som syftar till att arbetstagarna på frivillig basis ska jobba längre. Detta skulle förbättra pensionssystemets äldrekvot. Systemet skulle dock bara omfatta nya pensionärer, och bara gälla deras yrkesverksamma period efter reformens ikraftträdande. Den fulla effekten skulle därför märkas först efter 40 år.

| (11) | Luxemburgs pris- och kostnadskonkurrenskraft har försämrats betydligt sedan början av det senaste årtiondet. Detta beror både på löne- och produktivitetsutvecklingen. Under perioden 2000–2010 steg enhetsarbetskostnaderna ungefär en och en halv gång snabbare i Luxemburg än genomsnittet i EU-15, och mer än fem gånger snabbare än i Tyskland. Regeringen och fackföreningarna har träffat en överenskommelse om att senarelägga tillämpningen av systemet med automatisk löneindexering från våren till oktober 2011. Detta kommer att medföra en betydande dämpning av reallönetillväxten för 2011. Man har ännu inte fattat något beslut om den följande tröskeln. Med tanke på de rådande inflationsutsikterna kan nästa automatiska indexering komma att göras redan våren 2012, vilket skulle radera de tidigare vinsterna när det gäller kostnadskonkurrenskraft. |
| --- | --- |

(11)

Luxemburgs pris- och kostnadskonkurrenskraft har försämrats betydligt sedan början av det senaste årtiondet. Detta beror både på löne- och produktivitetsutvecklingen. Under perioden 2000–2010 steg enhetsarbetskostnaderna ungefär en och en halv gång snabbare i Luxemburg än genomsnittet i EU-15, och mer än fem gånger snabbare än i Tyskland. Regeringen och fackföreningarna har träffat en överenskommelse om att senarelägga tillämpningen av systemet med automatisk löneindexering från våren till oktober 2011. Detta kommer att medföra en betydande dämpning av reallönetillväxten för 2011. Man har ännu inte fattat något beslut om den följande tröskeln. Med tanke på de rådande inflationsutsikterna kan nästa automatiska indexering komma att göras redan våren 2012, vilket skulle radera de tidigare vinsterna när det gäller kostnadskonkurrenskraft.

| (12) | Trots en historiskt stark ökning av sysselsättningen är sysselsättningsgraden för den bofasta befolkningen lägre än EU-genomsnittet, särskilt i åldersspektrumets båda ändar. Skapandet av nya arbetstillfällen på senare år har huvudsakligen kommit icke-bofasta till godo. Även om ökningen av arbetslösheten sedan 2008 kan kopplas till konjunkturnedgången har den också, och i ökande grad, strukturell karaktär. Detta illustreras av det faktum att sysselsättningen under de tillväxtår som föregick krisen behövde öka med ungefär 4 % per år för att skapa en marginell minskning av arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är relativt hög, 16,1 % 2010, jämfört med 6 % för den aktiva befolkningen i sin helhet. Arbetslösheten varierar stort mellan grupper med olika utbildningsnivå. Unga bofasta luxemburgare möter hård konkurrens om tillgängliga arbeten från icke-bofasta, som ofta har samma eller t.o.m. högre kompetens. |
| --- | --- |

(12)

Trots en historiskt stark ökning av sysselsättningen är sysselsättningsgraden för den bofasta befolkningen lägre än EU-genomsnittet, särskilt i åldersspektrumets båda ändar. Skapandet av nya arbetstillfällen på senare år har huvudsakligen kommit icke-bofasta till godo. Även om ökningen av arbetslösheten sedan 2008 kan kopplas till konjunkturnedgången har den också, och i ökande grad, strukturell karaktär. Detta illustreras av det faktum att sysselsättningen under de tillväxtår som föregick krisen behövde öka med ungefär 4 % per år för att skapa en marginell minskning av arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är relativt hög, 16,1 % 2010, jämfört med 6 % för den aktiva befolkningen i sin helhet. Arbetslösheten varierar stort mellan grupper med olika utbildningsnivå. Unga bofasta luxemburgare möter hård konkurrens om tillgängliga arbeten från icke-bofasta, som ofta har samma eller t.o.m. högre kompetens.

| (13) | Regeringingen har skisserat ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Åtagandena avser alla de fyra områden som ingår i pakten. På det finanspolitiska området har regeringen godkänt huvuddragen i en pensionsreform och åtagit sig att slutföra denna till slutet av 2011. För att öka den finansiella stabiliteten fokuserar åtgärderna på att öka finanssektorns motståndskraft genom regleringar och övervakning på europeisk och internationell nivå samt att fortsätta ansträngningarna för att diversifiera Luxemburgs ekonomi. Sysselsättningsåtgärderna är i första hand inriktade på att göra den aktiva arbetsmarknadspolitiken effektivare (reform av administration de l'emploi) och stimulera livslångt lärande i den privata sektorn genom högre statlig medfinansiering. Åtgärderna beträffande konkurrenskraft omfattar bl.a. en senareläggning av löneindexeringen, från våren 2011 (som anges i det automatiska indexeringssystemet) till oktober 2011 samt ett åtagande om att förhandla med arbetsmarknadens parter om en liknande senareläggning för 2012. Regeringen har också åtagit sig att förbättra företagsklimatet genom administrativa förenklingar och bättre infrastruktur. Dessa åtgärder ligger i linje med den bredare reformagendan i stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, och de berör bland annat områdena pensioner, konkurrenskraft, sysselsättning (särskilt bland ungdomar och äldre arbetstagare) och finanssektorn. En del av de föreslagna reformerna är dock inte tillräckligt ingående. Åtagandena inom europluspakten har granskats och beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(13)

Regeringingen har skisserat ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Åtagandena avser alla de fyra områden som ingår i pakten. På det finanspolitiska området har regeringen godkänt huvuddragen i en pensionsreform och åtagit sig att slutföra denna till slutet av 2011. För att öka den finansiella stabiliteten fokuserar åtgärderna på att öka finanssektorns motståndskraft genom regleringar och övervakning på europeisk och internationell nivå samt att fortsätta ansträngningarna för att diversifiera Luxemburgs ekonomi. Sysselsättningsåtgärderna är i första hand inriktade på att göra den aktiva arbetsmarknadspolitiken effektivare (reform av administration de l'emploi) och stimulera livslångt lärande i den privata sektorn genom högre statlig medfinansiering. Åtgärderna beträffande konkurrenskraft omfattar bl.a. en senareläggning av löneindexeringen, från våren 2011 (som anges i det automatiska indexeringssystemet) till oktober 2011 samt ett åtagande om att förhandla med arbetsmarknadens parter om en liknande senareläggning för 2012. Regeringen har också åtagit sig att förbättra företagsklimatet genom administrativa förenklingar och bättre infrastruktur. Dessa åtgärder ligger i linje med den bredare reformagendan i stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, och de berör bland annat områdena pensioner, konkurrenskraft, sysselsättning (särskilt bland ungdomar och äldre arbetstagare) och finanssektorn. En del av de föreslagna reformerna är dock inte tillräckligt ingående. Åtagandena inom europluspakten har granskats och beaktats i rekommendationerna.

| (14) | Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive Luxemburgs åtaganden inom europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Luxemburg utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att en ambitiösare minskning av underskottet för 2011 borde vara möjligt med tanke på de gynnsamma makroekonomiska utsikterna, och att en större finanspolitisk ansträngning skulle göra det möjligt för Luxemburg att nå de medelfristiga målen redan 2012. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att reformera pensionssystemet och främja aktivt åldrande, öka konkurrenskraften och hjälpa unga människor att få arbete. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive Luxemburgs åtaganden inom europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Luxemburg utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att en ambitiösare minskning av underskottet för 2011 borde vara möjligt med tanke på de gynnsamma makroekonomiska utsikterna, och att en större finanspolitisk ansträngning skulle göra det möjligt för Luxemburg att nå de medelfristiga målen redan 2012. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att reformera pensionssystemet och främja aktivt åldrande, öka konkurrenskraften och hjälpa unga människor att få arbete.

| (15) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat 2011 års uppdatering av stabilitetsprogrammet för Luxemburg, och dess yttrande (3) avspeglas i synnerhet i dess rekommendationer (1) och (2) nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Luxemburgs nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(15)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat 2011 års uppdatering av stabilitetsprogrammet för Luxemburg, och dess yttrande (3) avspeglas i synnerhet i dess rekommendationer (1) och (2) nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Luxemburgs nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Luxemburg att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Dra fördel av de förbättrade konjunkturförhållandena, öka de finanspolitiska ansträngningarna och använda de oväntade merintäkterna i syfte att ytterligare minska det nominella underskottet och nå det medelfristiga målet 2012. |
| --- | --- |

1.

Dra fördel av de förbättrade konjunkturförhållandena, öka de finanspolitiska ansträngningarna och använda de oväntade merintäkterna i syfte att ytterligare minska det nominella underskottet och nå det medelfristiga målet 2012.

| 2. | Föreslå och genomföra en brett upplagd pensionsreform för att säkerställa ett långsiktigt hållbart pensionssystem, och inleda detta arbete med åtgärder som ökar äldre arbetstagares deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom att motverka förtidspensionering. I syfte att höja den faktiska pensionsåldern kunde åtgärder som en koppling mellan den lagstadgade pensionsåldern och förväntad livslängd övervägas. |
| --- | --- |

2.

Föreslå och genomföra en brett upplagd pensionsreform för att säkerställa ett långsiktigt hållbart pensionssystem, och inleda detta arbete med åtgärder som ökar äldre arbetstagares deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom att motverka förtidspensionering. I syfte att höja den faktiska pensionsåldern kunde åtgärder som en koppling mellan den lagstadgade pensionsåldern och förväntad livslängd övervägas.

| 3. | Vidta åtgärder för att, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, reformera systemet löneförhandling och löneindexering för att se till att löneökningarna bättre återspeglar utvecklingen av arbetskraftens produktivitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.

Vidta åtgärder för att, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, reformera systemet löneförhandling och löneindexering för att se till att löneökningarna bättre återspeglar utvecklingen av arbetskraftens produktivitet och konkurrenskraft.

| 4. | Vidta åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten genom att förstärka utbildningsinsatser som syftar till att bättre anpassa unga människors yrkeskompetens till arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

4.

Vidta åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten genom att förstärka utbildningsinsatser som syftar till att bättre anpassa unga människors yrkeskompetens till arbetsmarknadens behov.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/8

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Österrikes nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

2011/C 210/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1),

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom EU. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag om att lansera en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften inom EU.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för budgetkonsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med utgångspunkt i kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa den finanspolitiska hållbarheten, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för budgetkonsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med utgångspunkt i kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa den finanspolitiska hållbarheten, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Österrike lade den 27 april 2011 fram sitt uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 som omfattar perioden 2011–2014, och den 2 maj 2011 sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Österrike lade den 27 april 2011 fram sitt uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 som omfattar perioden 2011–2014, och den 2 maj 2011 sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

| (7) | Österrikes ekonomi gick in i krisen med sunda fundamenta utan att ha drabbats av några obalanser eller störningar under tiden som föregick den. Trots det har den finansiella och ekonomiska krisen drivit ner ekonomin i den djupaste recessionen på flera decennier. Totalt sett minskade real BNP med nästan 4 % 2009. Till följd av krisen minskade sysselsättningen med cirka 1 % 2009, vilket gjorde att arbetslösheten ökade till 4,8 % (från 3,8 % ett år tidigare). Krisen bröt den tidigare trenden med ständigt växande överskott i bytesbalansen. Den ekonomiska och finansiella krisen slog hårt mot de offentliga finanserna. Till följd av antagna stimulanspaket och fullt fungerande automatiska stabilisatorer nådde det offentliga underskottet 4,1 % och 4,6 % av BNP 2009 respektive 2010. Den offentliga skulden ökade under 2009 respektive 2010 till 69,6 % respektive 72,3 % av BNP. Eftersom de flesta stimulansåtgärderna var av permanent karaktär var en finanspolitisk konsolidering nödvändig så snart det ekonomiska läget hade förbättrats. Ett konsolideringspaket som uppgick till knappt 1 % av BNP har antagits i budgetlagen för 2011. Sedan tredje kvartalet 2009 har ekonomin stadigt återhämtat sig från krisen till följd av ökad utländsk efterfrågan och särskilt starkare ekonomisk aktivitet i Tyskland. Totalt sett uppgick den reala BNP-tillväxten 2 % 2010. |
| --- | --- |

(7)

Österrikes ekonomi gick in i krisen med sunda fundamenta utan att ha drabbats av några obalanser eller störningar under tiden som föregick den. Trots det har den finansiella och ekonomiska krisen drivit ner ekonomin i den djupaste recessionen på flera decennier. Totalt sett minskade real BNP med nästan 4 % 2009. Till följd av krisen minskade sysselsättningen med cirka 1 % 2009, vilket gjorde att arbetslösheten ökade till 4,8 % (från 3,8 % ett år tidigare). Krisen bröt den tidigare trenden med ständigt växande överskott i bytesbalansen. Den ekonomiska och finansiella krisen slog hårt mot de offentliga finanserna. Till följd av antagna stimulanspaket och fullt fungerande automatiska stabilisatorer nådde det offentliga underskottet 4,1 % och 4,6 % av BNP 2009 respektive 2010. Den offentliga skulden ökade under 2009 respektive 2010 till 69,6 % respektive 72,3 % av BNP. Eftersom de flesta stimulansåtgärderna var av permanent karaktär var en finanspolitisk konsolidering nödvändig så snart det ekonomiska läget hade förbättrats. Ett konsolideringspaket som uppgick till knappt 1 % av BNP har antagits i budgetlagen för 2011. Sedan tredje kvartalet 2009 har ekonomin stadigt återhämtat sig från krisen till följd av ökad utländsk efterfrågan och särskilt starkare ekonomisk aktivitet i Tyskland. Totalt sett uppgick den reala BNP-tillväxten 2 % 2010.

| (8) | Baserat på en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetberäkningarna är rimligt och för optimistiskt mot slutet av stabilitetsprogramperioden. Huvudmålet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt presenterades i den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet och innebär att det offentliga underskottet gradvis ska sänkas från 4,6 % av BNP 2010 till 2,4 % av BNP 2014, främst genom återhållsamhet med utgifter. Dessa mål har framför allt vissa nedåtrisker som har att göra med att de åtgärder som ska stödja konsolideringen på den subnationella nivån är ospecificerade och det faktum att vissa åtgärder som vidtagits på federal nivå inte kommer att ge de avsedda besparingarna, exempelvis förefaller de förutsedda effekterna av kampanjen mot skattebedrägeri vara mycket osäkra. En positiv riskfaktor är däremot den fleråriga utgiftsram som infördes för den federala regeringen 2009 och som förefaller ha gjort budgetprocessen mer förutsägbar på medellång sikt, om än bara på federal nivå. I stabilitetsprogrammet anges att skuldkvoten kommer att växa från 72,3 % 2010 till 75,5 % 2013 för att sedan minska till 75,1 % 2014. Denna prognos är dock förknippad med vissa risker som har att göra dels med den växande skulden i statsägda företag som inte räknas till den offentliga sektorn, dels med eventuella ytterligare belastningar till följd av stödåtgärder för banksektorn. Det kan emellertid hända att skuldkvoten blir lägre än beräknat eftersom de banker som fick offentligt stöd under krisen troligen kommer att betala tillbaka det tidigare än vad som antas i stabilitetsprogrammet. |
| --- | --- |

(8)

Baserat på en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetberäkningarna är rimligt och för optimistiskt mot slutet av stabilitetsprogramperioden. Huvudmålet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt presenterades i den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet och innebär att det offentliga underskottet gradvis ska sänkas från 4,6 % av BNP 2010 till 2,4 % av BNP 2014, främst genom återhållsamhet med utgifter. Dessa mål har framför allt vissa nedåtrisker som har att göra med att de åtgärder som ska stödja konsolideringen på den subnationella nivån är ospecificerade och det faktum att vissa åtgärder som vidtagits på federal nivå inte kommer att ge de avsedda besparingarna, exempelvis förefaller de förutsedda effekterna av kampanjen mot skattebedrägeri vara mycket osäkra. En positiv riskfaktor är däremot den fleråriga utgiftsram som infördes för den federala regeringen 2009 och som förefaller ha gjort budgetprocessen mer förutsägbar på medellång sikt, om än bara på federal nivå. I stabilitetsprogrammet anges att skuldkvoten kommer att växa från 72,3 % 2010 till 75,5 % 2013 för att sedan minska till 75,1 % 2014. Denna prognos är dock förknippad med vissa risker som har att göra dels med den växande skulden i statsägda företag som inte räknas till den offentliga sektorn, dels med eventuella ytterligare belastningar till följd av stödåtgärder för banksektorn. Det kan emellertid hända att skuldkvoten blir lägre än beräknat eftersom de banker som fick offentligt stöd under krisen troligen kommer att betala tillbaka det tidigare än vad som antas i stabilitetsprogrammet.

| (9) | Enligt stabilitetsprogrammet väntas det offentliga underskottet understiga referensvärdet 3 % år 2013, alltså inom den tidsfrist som rådet har fastställt. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngning på 0,2 % av BNP som anges i stabilitetsprogrammet för perioden 2011–2013 ligger dock klart under de 0,75 % av BNP som rådet uppmanade Österrike att åstadkomma. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår riskerna i fråga om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som medelstora. |
| --- | --- |

(9)

Enligt stabilitetsprogrammet väntas det offentliga underskottet understiga referensvärdet 3 % år 2013, alltså inom den tidsfrist som rådet har fastställt. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngning på 0,2 % av BNP som anges i stabilitetsprogrammet för perioden 2011–2013 ligger dock klart under de 0,75 % av BNP som rådet uppmanade Österrike att åstadkomma. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår riskerna i fråga om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som medelstora.

| (10) | Österrike har en utvecklad nationell stabilitetspakt, men en reform av de finanspolitiska relationerna mellan olika offentliga nivåer skulle ge betydande besparingar, stödja finanspolitisk konsolidering och frigöra resurser för tillväxtbefrämjande investeringar inom exempelvis forskning och utveckling samt utbildning. Det är allmänt erkänt att de nuvarande relationerna är komplicerade: Det är inte bara det att intäkterna från de flesta enskilda skatter fördelas mellan de olika geografiska nivåerna enligt fasta proportioner, utan dessutom är beslutsfattandet uppdelat på flera olika myndighetsnivåer. För flera verksamheter ligger ansvaret för inkomster och utgifter på olika offentliga nivåer. Anmärkningsvärda exempel på ineffektivitet som beror på den nuvarande formen av finanspolitiska relationer finns inom hälsovårds- och utbildningssektorerna. |
| --- | --- |

(10)

Österrike har en utvecklad nationell stabilitetspakt, men en reform av de finanspolitiska relationerna mellan olika offentliga nivåer skulle ge betydande besparingar, stödja finanspolitisk konsolidering och frigöra resurser för tillväxtbefrämjande investeringar inom exempelvis forskning och utveckling samt utbildning. Det är allmänt erkänt att de nuvarande relationerna är komplicerade: Det är inte bara det att intäkterna från de flesta enskilda skatter fördelas mellan de olika geografiska nivåerna enligt fasta proportioner, utan dessutom är beslutsfattandet uppdelat på flera olika myndighetsnivåer. För flera verksamheter ligger ansvaret för inkomster och utgifter på olika offentliga nivåer. Anmärkningsvärda exempel på ineffektivitet som beror på den nuvarande formen av finanspolitiska relationer finns inom hälsovårds- och utbildningssektorerna.

| (11) | Den genomsnittliga skattekilen i Österrike är bland de högsta i EU. Jämfört med andra EU-länder är de sociala avgifterna för anställda mycket höga. Sänkningen av arbetslöshetsförsäkringsavgiften för låginkomsttagare 2008 och inkomstskattereformen 2009 bidrog till att minska skattetrycket på arbete men kunde inte förhindra att skattekilen ökade något för både låg- och medelinkomsttagare jämfört med början av förra decenniet. Skattekilen påverkar sysselsättningen negativt, särskilt för lågavlönad och lågutbildad arbetskraft. |
| --- | --- |

(11)

Den genomsnittliga skattekilen i Österrike är bland de högsta i EU. Jämfört med andra EU-länder är de sociala avgifterna för anställda mycket höga. Sänkningen av arbetslöshetsförsäkringsavgiften för låginkomsttagare 2008 och inkomstskattereformen 2009 bidrog till att minska skattetrycket på arbete men kunde inte förhindra att skattekilen ökade något för både låg- och medelinkomsttagare jämfört med början av förra decenniet. Skattekilen påverkar sysselsättningen negativt, särskilt för lågavlönad och lågutbildad arbetskraft.

| (12) | Sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare i Österrike ligger fortfarande klart under EU-genomsnittet trots en kraftig ökning under det senaste decenniet. Förtids- och sjukpensionssystem används fortfarande i stor omfattning. Totalt sett hade 72 % av dem som pensionerades under 2010 ännu inte uppnått lagstadgad pensionsålder. En annan faktor som bidrar till den låga sysselsättningen bland äldre arbetstagare är den fortfarande jämförelsevis låga lagstadgade pensionsåldern för kvinnor (60 år). Med tanke på den demografiska utvecklingen i Österrike är det viktigt att höja den effektiva pensionsåldern och genom regeländringar förbättra möjligheterna för äldre arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden, både för att skapa hållbarhet i de offentliga finanserna och för att öka tillgången på arbetskraft, vilken väntas börja sjunka från och med 2020. |
| --- | --- |

(12)

Sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare i Österrike ligger fortfarande klart under EU-genomsnittet trots en kraftig ökning under det senaste decenniet. Förtids- och sjukpensionssystem används fortfarande i stor omfattning. Totalt sett hade 72 % av dem som pensionerades under 2010 ännu inte uppnått lagstadgad pensionsålder. En annan faktor som bidrar till den låga sysselsättningen bland äldre arbetstagare är den fortfarande jämförelsevis låga lagstadgade pensionsåldern för kvinnor (60 år). Med tanke på den demografiska utvecklingen i Österrike är det viktigt att höja den effektiva pensionsåldern och genom regeländringar förbättra möjligheterna för äldre arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden, både för att skapa hållbarhet i de offentliga finanserna och för att öka tillgången på arbetskraft, vilken väntas börja sjunka från och med 2020.

| (13) | Den kvinnliga sysselsättningsgraden i Österrike är relativt hög, vilket sammanhänger med en av de högsta andelarna deltidsarbete. Kvinnojobben är starkt koncentrerade till låglöneyrken. Dessa mönster ger ett lönegap mellan män och kvinnor på 25,4 %, vilket är näst högst i EU och en av de faktorer som innebär en relativt hög fattigdomsrisk för kvinnor. En orsak till kvinnors deltidsarbete är att ansvaret för vård av barn och gamla är ojämnt fördelat mellan kvinnor och män och att det råder brist på barn- och äldreomsorg. |
| --- | --- |

(13)

Den kvinnliga sysselsättningsgraden i Österrike är relativt hög, vilket sammanhänger med en av de högsta andelarna deltidsarbete. Kvinnojobben är starkt koncentrerade till låglöneyrken. Dessa mönster ger ett lönegap mellan män och kvinnor på 25,4 %, vilket är näst högst i EU och en av de faktorer som innebär en relativt hög fattigdomsrisk för kvinnor. En orsak till kvinnors deltidsarbete är att ansvaret för vård av barn och gamla är ojämnt fördelat mellan kvinnor och män och att det råder brist på barn- och äldreomsorg.

| (14) | Utbildningssystemet kännetecknas dels av tidig uppdelning av eleverna, vilket innebär att de redan vid tio års ålder måste välja utbildningsväg med begränsad möjlighet att byta väg, dels av att eleverna ofta går i skolan bara halva dagen. Detta kan leda till sämre utbildningsresultat än önskvärt för utsatta ungdomsgrupper, särskilt dem med invandrarbakgrund. De tidiga valen bestämmer i stor utsträckning de framtida utbildningsvägarna och gör det svårt att i ett senare skede komma in på högre utbildningar. En gemensam skola för alla 10–14-åringar skulle bidra till ett utbildningssystem med mer jämlika möjligheter och lägre avhoppsfrekvens. |
| --- | --- |

(14)

Utbildningssystemet kännetecknas dels av tidig uppdelning av eleverna, vilket innebär att de redan vid tio års ålder måste välja utbildningsväg med begränsad möjlighet att byta väg, dels av att eleverna ofta går i skolan bara halva dagen. Detta kan leda till sämre utbildningsresultat än önskvärt för utsatta ungdomsgrupper, särskilt dem med invandrarbakgrund. De tidiga valen bestämmer i stor utsträckning de framtida utbildningsvägarna och gör det svårt att i ett senare skede komma in på högre utbildningar. En gemensam skola för alla 10–14-åringar skulle bidra till ett utbildningssystem med mer jämlika möjligheter och lägre avhoppsfrekvens.

| (15) | Konkurrensen inom tjänstesektorn är inte tillräckligt utvecklad, särskilt när det gäller nätverkstjänster som telekommunikationer, transporter, energi- och vattenförsörjning m.m. samt detaljhandel och tjänster inom de fria yrkena. Produktivitetstillväxten har varit långsam och marknadsstrukturen har inte främjat köpkraft och konsumentefterfrågan. Ökad konkurrens genom öppnare marknadstillträde, minskad regleringen samt konkurrensbaserad prissättning skulle ge konsumenterna större valfrihet och mer överkomliga produkter. Österrike har stora förseningar i sitt genomförande av tjänstedirektivet; att åtgärda detta skulle kunna bidra till att få fart på tillväxten. Österrike har ännu inte antagit den övergripande lagstiftningen, dvs. en federal lag som genomför direktivets huvudprinciper. |
| --- | --- |

(15)

Konkurrensen inom tjänstesektorn är inte tillräckligt utvecklad, särskilt när det gäller nätverkstjänster som telekommunikationer, transporter, energi- och vattenförsörjning m.m. samt detaljhandel och tjänster inom de fria yrkena. Produktivitetstillväxten har varit långsam och marknadsstrukturen har inte främjat köpkraft och konsumentefterfrågan. Ökad konkurrens genom öppnare marknadstillträde, minskad regleringen samt konkurrensbaserad prissättning skulle ge konsumenterna större valfrihet och mer överkomliga produkter. Österrike har stora förseningar i sitt genomförande av tjänstedirektivet; att åtgärda detta skulle kunna bidra till att få fart på tillväxten. Österrike har ännu inte antagit den övergripande lagstiftningen, dvs. en federal lag som genomför direktivets huvudprinciper.

| (16) | Österrike har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Åtagandena avser tre av paktens fyra områden. Inom det finanspolitiska området avser åtgärderna en höjning av den effektiva pensionsåldern och en effektivare kontroll av offentliga utgifter på olika förvaltningsnivåer. Sysselsättningsåtgärderna är inriktade på att bekämpa ungdomsarbetslösheten och när det gäller konkurrenskraft vill man investera mer i forskning och teknisk utbildning och utarbeta modeller för heldagsskolor. De initiativ som presenteras inom pakten är i linje med det nationella reformprogrammet och är förenliga med den federala finanspolitiska ramlagen och stabilitetsprogrammet. Men även om dessa åtgärder är inriktade på några av landets viktigaste socioekonomiska utmaningar finns det andra olösta problem som hade kunnat ingå i åtagandena, exempelvis på områdena finanspolitik, utbildning, konkurrens och innovation. Åtagandena inom europluspakten har granskats och beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(16)

Österrike har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Åtagandena avser tre av paktens fyra områden. Inom det finanspolitiska området avser åtgärderna en höjning av den effektiva pensionsåldern och en effektivare kontroll av offentliga utgifter på olika förvaltningsnivåer. Sysselsättningsåtgärderna är inriktade på att bekämpa ungdomsarbetslösheten och när det gäller konkurrenskraft vill man investera mer i forskning och teknisk utbildning och utarbeta modeller för heldagsskolor. De initiativ som presenteras inom pakten är i linje med det nationella reformprogrammet och är förenliga med den federala finanspolitiska ramlagen och stabilitetsprogrammet. Men även om dessa åtgärder är inriktade på några av landets viktigaste socioekonomiska utmaningar finns det andra olösta problem som hade kunnat ingå i åtagandena, exempelvis på områdena finanspolitik, utbildning, konkurrens och innovation. Åtagandena inom europluspakten har granskats och beaktats i rekommendationerna.

| (17) | Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive Österrikes åtaganden inom europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Österrike, utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot bakgrund av det gynnsamma ekonomiska läget anser kommissionen att större ansträngningar bör göras för finanspolitisk konsolidering, särskilt under 2012, och att de finanspolitiska relationerna mellan olika offentliga nivåer bör reformeras ytterligare. Genom att minska skattekilen, förbättra utbildningsresultaten och motverka könsuppdelningen skulle dynamiken på arbetsmarknaden främjas, och genom att öka konkurrensen och stimulera innovation skulle konkurrenskraften stärkas. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive Österrikes åtaganden inom europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Österrike, utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot bakgrund av det gynnsamma ekonomiska läget anser kommissionen att större ansträngningar bör göras för finanspolitisk konsolidering, särskilt under 2012, och att de finanspolitiska relationerna mellan olika offentliga nivåer bör reformeras ytterligare. Genom att minska skattekilen, förbättra utbildningsresultaten och motverka könsuppdelningen skulle dynamiken på arbetsmarknaden främjas, och genom att öka konkurrensen och stimulera innovation skulle konkurrenskraften stärkas.

| (18) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Österrikes stabilitetsprogram och dess ståndpunkt (3) avspeglas särskilt i dess rekommendationer (1) och (2) nedan. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Österrikes stabilitetsprogram och dess ståndpunkt (3) avspeglas särskilt i dess rekommendationer (1) och (2) nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Österrike att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Påskynda korrigeringen av det alltför stora underskottet, som planeras ske främst på utgiftssidan, och på så sätt få den höga offentliga skuldkvoten att successivt minska, och dra nytta av den pågående ekonomiska återhämntningen, för att säkerställa en genomsnittlig årlig finanspolitisk ansträngning på minst 0,75 % 2012 och 2013 i linje med rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. I detta syfte anta och genomföra de åtgärder, även på subnationell nivå, som är nödvändiga. |
| --- | --- |

1.

Påskynda korrigeringen av det alltför stora underskottet, som planeras ske främst på utgiftssidan, och på så sätt få den höga offentliga skuldkvoten att successivt minska, och dra nytta av den pågående ekonomiska återhämntningen, för att säkerställa en genomsnittlig årlig finanspolitisk ansträngning på minst 0,75 % 2012 och 2013 i linje med rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. I detta syfte anta och genomföra de åtgärder, även på subnationell nivå, som är nödvändiga.

| 2. | Vidta åtgärder för att ytterligare stärka det nationella finanspolitiska ramverket genom att anpassa lagstiftande och administrativt ansvar och ansvaret för inkomster och utgifter på de olika förvaltningsnivåerna, särskilt på hälsovårdsområdet. |
| --- | --- |

2.

Vidta åtgärder för att ytterligare stärka det nationella finanspolitiska ramverket genom att anpassa lagstiftande och administrativt ansvar och ansvaret för inkomster och utgifter på de olika förvaltningsnivåerna, särskilt på hälsovårdsområdet.

| 3. | I samråd med arbetsmarknadens partner och enligt nationell praxis ta steg för att ytterligare begränsa tillgången till det nuvarande systemet för förtidspensionering av personer med långa ersättningsperioder och ta steg för att minska övergångsperioden för harmonisering av den lagstadgade pensionsåldern mellan män och kvinnor för att säkerställa ett hållbart och ändamålsenligt pensionssystem. Strikt tillämpa kraven för sjukpension. |
| --- | --- |

3.

I samråd med arbetsmarknadens partner och enligt nationell praxis ta steg för att ytterligare begränsa tillgången till det nuvarande systemet för förtidspensionering av personer med långa ersättningsperioder och ta steg för att minska övergångsperioden för harmonisering av den lagstadgade pensionsåldern mellan män och kvinnor för att säkerställa ett hållbart och ändamålsenligt pensionssystem. Strikt tillämpa kraven för sjukpension.

| 4. | Vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, däribland följande: på ett budgetneutralt sätt minska faktiska skatter och sociala avgifter på arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare; genomföra den nationella handlingsplanen för likabehandling av kvinnor och män på arbetsmarknaden, däribland ökad tillgång till omsorg och heldagsskolor för att ge kvinnor större möjlighet att arbeta heltid, och minskning av det stora lönegapet mellan män och kvinnor; vidta åtgärder för att förbättra utbildningsresultaten och minska avhoppsfrekvensen i skolorna. |
| --- | --- |

4.

Vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, däribland följande: på ett budgetneutralt sätt minska faktiska skatter och sociala avgifter på arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare; genomföra den nationella handlingsplanen för likabehandling av kvinnor och män på arbetsmarknaden, däribland ökad tillgång till omsorg och heldagsskolor för att ge kvinnor större möjlighet att arbeta heltid, och minskning av det stora lönegapet mellan män och kvinnor; vidta åtgärder för att förbättra utbildningsresultaten och minska avhoppsfrekvensen i skolorna.

| 5. | Vidta ytterligare åtgärder för att främja konkurrens, särskilt inom tjänstesektorerna, genom att sänka hindren för marknadstillträde, ta bort onödiga restriktioner för vissa yrken samt ge konkurrensmyndigheterna större befogenheter. Skynda på antagandet av den övergripande lagstiftningen som genomför tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

5.

Vidta ytterligare åtgärder för att främja konkurrens, särskilt inom tjänstesektorerna, genom att sänka hindren för marknadstillträde, ta bort onödiga restriktioner för vissa yrken samt ge konkurrensmyndigheterna större befogenheter. Skynda på antagandet av den övergripande lagstiftningen som genomför tjänstedirektivet.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/12

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Cyperns nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

2011/C 210/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Däri underströks behovet att prioritera återställandet av sunda budgetställningar och hållbara offentliga finanser, få ned arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya ansträngningar för att stärka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Däri underströks behovet att prioritera återställandet av sunda budgetställningar och hållbara offentliga finanser, få ned arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya ansträngningar för att stärka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 6 maj 2011 presenterade Cypern sitt nationella reformprogram för 2011 och den 7 maj 2011 sitt uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2010–2014. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Den 6 maj 2011 presenterade Cypern sitt nationella reformprogram för 2011 och den 7 maj 2011 sitt uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2010–2014. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

| (7) | Cyperns ekonomi återhämtar sig i måttlig takt efter att 2009 ha drabbats av den första konjunkturnedgången under de senaste 35 åren då real BNP minskade med 1,7 %. Arbetsmarknadsläget försämrades och arbetslösheten uppgick 2010 till 6,5 %. Även de offentliga finanserna försämrades. Från att ha legat på ett överskott minskade saldot i de offentliga finanserna 2009 till ett underskott på 6 % av BNP pådrivet av automatiska stabilisatorer, diskretionära finanspolitiska stimulansåtgärder för att motverka den ekonomiska nedgången och relativt stora effekter av ett tillväxtförlopp som genererar mindre skatteintäkter. Den ekonomiska aktiviteten förbättrades måttligt under 2010 med en tillväxt på 1 %, främst på grund av lageruppbyggnaden efter den kraftiga lagerminskningen under 2009, i kombination med en svag återhämtning av privatkonsumtionen. De förbättrade ekonomiska utsikterna förväntas gynna arbetsmarknaden. Sysselsättningen beräknas återhämta sig i måttlig takt och arbetslösheten torde successivt sjunka från sin kulmen i slutet av 2010. |
| --- | --- |

(7)

Cyperns ekonomi återhämtar sig i måttlig takt efter att 2009 ha drabbats av den första konjunkturnedgången under de senaste 35 åren då real BNP minskade med 1,7 %. Arbetsmarknadsläget försämrades och arbetslösheten uppgick 2010 till 6,5 %. Även de offentliga finanserna försämrades. Från att ha legat på ett överskott minskade saldot i de offentliga finanserna 2009 till ett underskott på 6 % av BNP pådrivet av automatiska stabilisatorer, diskretionära finanspolitiska stimulansåtgärder för att motverka den ekonomiska nedgången och relativt stora effekter av ett tillväxtförlopp som genererar mindre skatteintäkter. Den ekonomiska aktiviteten förbättrades måttligt under 2010 med en tillväxt på 1 %, främst på grund av lageruppbyggnaden efter den kraftiga lagerminskningen under 2009, i kombination med en svag återhämtning av privatkonsumtionen. De förbättrade ekonomiska utsikterna förväntas gynna arbetsmarknaden. Sysselsättningen beräknas återhämta sig i måttlig takt och arbetslösheten torde successivt sjunka från sin kulmen i slutet av 2010.

| (8) | Utifrån en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetberäkningarna förefaller rimligt fram till 2012, men alltför optimistiska därefter jämfört med kommissionens vårprognos 2011. Stabilitetsprogrammet syftar till att under 2011 minska budgetunderskottet till 4 % av BNP och till 2,6 % 2012, i linje med rådets rekommendation av den 13 juli 2010 och att därefter fortsätta konsolideringsprocessen. Enligt programmet beräknas skuldkvoten att nå sin kulmen under 2012 och därefter minska. Den genomsnittliga årliga förbättringen av det strukturella saldot för perioden 2011–2012 uppgår till 1,5 % av BNP, vilket motsvarar rådets rekommendation av den 13 juli 2010. Strukturförbättringen beräknas dock både under 2013 och 2014 ligga under kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det finanspolitiska målet på medellång sikt – återigen fastställs som offentliga finanser i balans i strukturella termer – kommer inte att uppnås under programperioden. Den planerade övergripande korrigeringen grundar sig på återhållsamhet på utgiftssidan men de flesta åtgärderna under 2011 rör intäktssidan. Sammantaget finns det nedåtrisker för den konsolideringsplan som fastställs i programmet. Dessa beror på ett fortsatt tillväxtförlopp som genererar mindre skatteintäkter, praxis att anta tilläggsbudgetar under årets lopp och att i tid kunna genomföra åtgärder som ännu ska överenskommas med arbetsmarknadensparter samt andra åtgärder som ännu inte specificerats (till exempel återhållsamhet i fråga om de löpande utgifterna). Med hänsyn till dessa risker kan det krävas ytterligare åtgärder om den makroekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna visar sig bli sämre än förväntat. |
| --- | --- |

(8)

Utifrån en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetberäkningarna förefaller rimligt fram till 2012, men alltför optimistiska därefter jämfört med kommissionens vårprognos 2011. Stabilitetsprogrammet syftar till att under 2011 minska budgetunderskottet till 4 % av BNP och till 2,6 % 2012, i linje med rådets rekommendation av den 13 juli 2010 och att därefter fortsätta konsolideringsprocessen. Enligt programmet beräknas skuldkvoten att nå sin kulmen under 2012 och därefter minska. Den genomsnittliga årliga förbättringen av det strukturella saldot för perioden 2011–2012 uppgår till 1,5 % av BNP, vilket motsvarar rådets rekommendation av den 13 juli 2010. Strukturförbättringen beräknas dock både under 2013 och 2014 ligga under kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det finanspolitiska målet på medellång sikt – återigen fastställs som offentliga finanser i balans i strukturella termer – kommer inte att uppnås under programperioden. Den planerade övergripande korrigeringen grundar sig på återhållsamhet på utgiftssidan men de flesta åtgärderna under 2011 rör intäktssidan. Sammantaget finns det nedåtrisker för den konsolideringsplan som fastställs i programmet. Dessa beror på ett fortsatt tillväxtförlopp som genererar mindre skatteintäkter, praxis att anta tilläggsbudgetar under årets lopp och att i tid kunna genomföra åtgärder som ännu ska överenskommas med arbetsmarknadensparter samt andra åtgärder som ännu inte specificerats (till exempel återhållsamhet i fråga om de löpande utgifterna). Med hänsyn till dessa risker kan det krävas ytterligare åtgärder om den makroekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna visar sig bli sämre än förväntat.

| (9) | Det nuvarande underskottet i bytesbalansen är fortfarande stort och kommer sannolikt att hämma den ekonomiska tillväxten på medellång sikt trots att det minskat till 8 % av BNP under 2010. Höga offentliga utgifter måste finansieras antingen genom utlandsskuldsättning eller ökat inhemskt privat sparande. Det senare skulle leda till minskad produktionsökning genom att tränga ut privat konsumtion eller privata investeringar. På medellång sikt skulle underskottet förbättras men i måttlig takt. Den 13 juli 2010 rekommenderade rådet de cypriotiska myndigheterna att inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott även se till att budgetramen skulle bli mer bindande på medellång sikt. Hittills har inga framsteg rapporterats. Enligt stabilitetsprogrammet ska den budgetramen på medellång sikt vara helt genomförd från och med budgetåret 2014 och inte 2012 – vilket man utgått ifrån tills helt nyligen. Effekterna kommer således att bli märkbara enbart på medellång sikt. Ett snabbt genomförande av den nya budgetramen skulle vara viktigt för att framgångsrikt och varaktigt kunna konsolidera de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(9)

Det nuvarande underskottet i bytesbalansen är fortfarande stort och kommer sannolikt att hämma den ekonomiska tillväxten på medellång sikt trots att det minskat till 8 % av BNP under 2010. Höga offentliga utgifter måste finansieras antingen genom utlandsskuldsättning eller ökat inhemskt privat sparande. Det senare skulle leda till minskad produktionsökning genom att tränga ut privat konsumtion eller privata investeringar. På medellång sikt skulle underskottet förbättras men i måttlig takt. Den 13 juli 2010 rekommenderade rådet de cypriotiska myndigheterna att inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott även se till att budgetramen skulle bli mer bindande på medellång sikt. Hittills har inga framsteg rapporterats. Enligt stabilitetsprogrammet ska den budgetramen på medellång sikt vara helt genomförd från och med budgetåret 2014 och inte 2012 – vilket man utgått ifrån tills helt nyligen. Effekterna kommer således att bli märkbara enbart på medellång sikt. Ett snabbt genomförande av den nya budgetramen skulle vara viktigt för att framgångsrikt och varaktigt kunna konsolidera de offentliga finanserna.

| (10) | Banksektorn klarade av den globala finanskrisen och euroområdets statsskuldkris utan något statligt ingripande. Med tillgångar på mer än sex gånger BNP, exklusive utländska bankers dotterbolag och filialer, och nio gånger BNP om dessa inberäknas, är banksektorn stor i förhållande till ekonomin i övrigt. Dessutom är den relativt koncentrerad. Marknaden domineras av tre inhemska bankgrupper som står för 55 % av de totala konsoliderade banktillgångarna, exklusive kooperativa banker. De fortsatta riskerna på de internationella finansmarknaderna kräver fortsatt försiktig förvaltning av balansräkningen och ansvarsfull tillsyn. Det finns två olika tillsynsmyndigheter: Central Bank of Cyprus (Cyperns centralbank) för affärsbanker och Authority for the Supervision and Development of Cooperative Societies (ASDCS) (myndigheten för tillsyn och utveckling av kooperativa företag) för kooperativa kreditinstitut. Regeringen verkar för att harmonisera de två tillsynsmyndigheternas rutiner. Under tiden behöver insynen i tillsynen av kooperativa kreditföretag stärkas som ett steg i riktning mot enhetlig tillsyn. |
| --- | --- |

(10)

Banksektorn klarade av den globala finanskrisen och euroområdets statsskuldkris utan något statligt ingripande. Med tillgångar på mer än sex gånger BNP, exklusive utländska bankers dotterbolag och filialer, och nio gånger BNP om dessa inberäknas, är banksektorn stor i förhållande till ekonomin i övrigt. Dessutom är den relativt koncentrerad. Marknaden domineras av tre inhemska bankgrupper som står för 55 % av de totala konsoliderade banktillgångarna, exklusive kooperativa banker. De fortsatta riskerna på de internationella finansmarknaderna kräver fortsatt försiktig förvaltning av balansräkningen och ansvarsfull tillsyn. Det finns två olika tillsynsmyndigheter: Central Bank of Cyprus (Cyperns centralbank) för affärsbanker och Authority for the Supervision and Development of Cooperative Societies (ASDCS) (myndigheten för tillsyn och utveckling av kooperativa företag) för kooperativa kreditinstitut. Regeringen verkar för att harmonisera de två tillsynsmyndigheternas rutiner. Under tiden behöver insynen i tillsynen av kooperativa kreditföretag stärkas som ett steg i riktning mot enhetlig tillsyn.

| (11) | Befolkningens åldrande har långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår riskerna avseende de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhett som höga. I april 2009 genomfördes en pensionsreform. Den inriktar sig främst på intäktssidan och kommer endast att marginellt minska de växande pensionsutgifterna. Framstegen har varit ytterst blygsamma när det gäller reformen av hälso- och sjukvårdssektorn, som syftar till att stävja den förväntade kostnadsökningen genom att inrätta ett nationellt hälsovårdssystem och omvandla offentliga sjukhus till autonoma enheter. |
| --- | --- |

(11)

Befolkningens åldrande har långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Enligt kommissionens senaste bedömning framstår riskerna avseende de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhett som höga. I april 2009 genomfördes en pensionsreform. Den inriktar sig främst på intäktssidan och kommer endast att marginellt minska de växande pensionsutgifterna. Framstegen har varit ytterst blygsamma när det gäller reformen av hälso- och sjukvårdssektorn, som syftar till att stävja den förväntade kostnadsökningen genom att inrätta ett nationellt hälsovårdssystem och omvandla offentliga sjukhus till autonoma enheter.

| (12) | Anpassningen av det automatiska levnadskostnadstillägget (Cola), som sker två gånger om året, är direkt kopplad till den genomsnittliga procentuella förändringen av konsumentprisindex under de senaste sex månaderna jämfört med de föregående sex månaderna. Arbetsmarknadens parter är mycket positiva till denna metod och frågan har således inte tagits upp i samband med kollektivförhandlingarna. Eftersom tillägget tillämpas på ett enhetligt sätt kan det inte återspegla produktivitetsskillnaderna mellan olika sektorer. Bristerna med Cola är för det första att lönerna är kopplade enbart till produktpriserna och inte till produktivitetsökningar. För det andra är det främst de med högre inkomster som drar fördel av detta system. För det tredje inverkar Cola kraftigt på de offentliga finanserna, eftersom det utöver löner även påverkar pensioner, sociala förmåner och andra bidrag. |
| --- | --- |

(12)

Anpassningen av det automatiska levnadskostnadstillägget (Cola), som sker två gånger om året, är direkt kopplad till den genomsnittliga procentuella förändringen av konsumentprisindex under de senaste sex månaderna jämfört med de föregående sex månaderna. Arbetsmarknadens parter är mycket positiva till denna metod och frågan har således inte tagits upp i samband med kollektivförhandlingarna. Eftersom tillägget tillämpas på ett enhetligt sätt kan det inte återspegla produktivitetsskillnaderna mellan olika sektorer. Bristerna med Cola är för det första att lönerna är kopplade enbart till produktpriserna och inte till produktivitetsökningar. För det andra är det främst de med högre inkomster som drar fördel av detta system. För det tredje inverkar Cola kraftigt på de offentliga finanserna, eftersom det utöver löner även påverkar pensioner, sociala förmåner och andra bidrag.

| (13) | Även om sysselsättningen är högre i Cypern än EU-genomsnittet råder det stor obalans när det gäller könsfördelningen. Skillnaderna i sysselsättningsnivån mellan könen, kostnaderna och tillgången på barnomsorg, bristen på flexibla anställningsformer och de bestående stora löneskillnaderna mellan könen är faktorer som man i det nationella reformprogrammet erkänner vara stora flaskhalsar som hämmar sysselsättning och tillväxt. Åtgärder inom detta område har presenterats i det nationella reformprogrammet. Antalet gymnasie- och högskoleutbildade ungdomar är högt i Cypern medan yrkesutbildning inte förefaller vara ett lockande alternativ. Hög ungdomsarbetslöshet kombinerat med ett stort antal arbetslösa med hög utbildningsnivå är ett tecken på ett betydande kompetensglapp i Cyperns ekonomi. Andelen personer som deltar i livslångt lärande är också låg för ett land som överlag har god utbildningsnivå, särskilt för vissa grupper (lågutbildade, äldre och arbetslösa). För att komma till rätta med dessa problem planeras i det nationella reformprogrammet ett antal åtgärder för att inrätta ett antal nya eftergymnasiala yrkesutbildningsinstitut liksom ett nytt lärlingssystem från och med 2012–2012. På det hela taget skulle Cyperns målsättning att övergå från låg- till högproduktiva arbeten vinna på en omläggning av utbildningssystemet för att åstadkomma en bättre balans mellan olika typer av kompetens och arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

(13)

Även om sysselsättningen är högre i Cypern än EU-genomsnittet råder det stor obalans när det gäller könsfördelningen. Skillnaderna i sysselsättningsnivån mellan könen, kostnaderna och tillgången på barnomsorg, bristen på flexibla anställningsformer och de bestående stora löneskillnaderna mellan könen är faktorer som man i det nationella reformprogrammet erkänner vara stora flaskhalsar som hämmar sysselsättning och tillväxt. Åtgärder inom detta område har presenterats i det nationella reformprogrammet. Antalet gymnasie- och högskoleutbildade ungdomar är högt i Cypern medan yrkesutbildning inte förefaller vara ett lockande alternativ. Hög ungdomsarbetslöshet kombinerat med ett stort antal arbetslösa med hög utbildningsnivå är ett tecken på ett betydande kompetensglapp i Cyperns ekonomi. Andelen personer som deltar i livslångt lärande är också låg för ett land som överlag har god utbildningsnivå, särskilt för vissa grupper (lågutbildade, äldre och arbetslösa). För att komma till rätta med dessa problem planeras i det nationella reformprogrammet ett antal åtgärder för att inrätta ett antal nya eftergymnasiala yrkesutbildningsinstitut liksom ett nytt lärlingssystem från och med 2012–2012. På det hela taget skulle Cyperns målsättning att övergå från låg- till högproduktiva arbeten vinna på en omläggning av utbildningssystemet för att åstadkomma en bättre balans mellan olika typer av kompetens och arbetsmarknadens behov.

| (14) | Cypern antog i juli 2010 en allmän lag för införlivande av tjänstedirektivet. Viss sektorspecifik lagstiftning har också antagits och nyligen översänts till Europeiska kommissionen genom anmälan av nationella genomförandeåtgärder i början av juni 2011. Det finns dock tecken som tyder på att införlivandet inte skett på fullständigt sätt eftersom det i viss sektorsspecifika lagstiftningen fortfarande kvarstår vissa hinder för etablering och för fritt tillhandhållande av tjänster, där ändringar ännu inte gjorts. Hindren är av många skiftande slag. Det finns allmänna hinder som exempelvis krav på tillstånd från lokala myndigheter för alla former av affärsverksamhet eller tidsbegränsade tillstånd oberoende av område och de risker som de medför. Samtidigt finns det ytterst specifika hinder som fasta avgifter för turistnäringen, ekonomisk behovsprövning när det gäller tillstånd för biluthyrningsföretag, diskriminerande behandling av byggföretag från andra medlemsstater och förbud för arkitekter och ingenjörer att utöva sitt yrke som juridiska personer. |
| --- | --- |

(14)

Cypern antog i juli 2010 en allmän lag för införlivande av tjänstedirektivet. Viss sektorspecifik lagstiftning har också antagits och nyligen översänts till Europeiska kommissionen genom anmälan av nationella genomförandeåtgärder i början av juni 2011. Det finns dock tecken som tyder på att införlivandet inte skett på fullständigt sätt eftersom det i viss sektorsspecifika lagstiftningen fortfarande kvarstår vissa hinder för etablering och för fritt tillhandhållande av tjänster, där ändringar ännu inte gjorts. Hindren är av många skiftande slag. Det finns allmänna hinder som exempelvis krav på tillstånd från lokala myndigheter för alla former av affärsverksamhet eller tidsbegränsade tillstånd oberoende av område och de risker som de medför. Samtidigt finns det ytterst specifika hinder som fasta avgifter för turistnäringen, ekonomisk behovsprövning när det gäller tillstånd för biluthyrningsföretag, diskriminerande behandling av byggföretag från andra medlemsstater och förbud för arkitekter och ingenjörer att utöva sitt yrke som juridiska personer.

| (15) | Övergripande, miljöbetingade begränsningar och problem med användning av resurser och energi skulle kunna skapa tillväxtflaskhalsar. Dessa sammanhänger med Cyperns geografiska läge och följderna av klimatförändringen i form av utdragen torka. En studie av kostnadseffektiviteten i stödsystemen för förnybar energi har nyligen genomförts och offentliggjorts, och stödsystemen har reviderats med utgångspunkt från denna. Genom att introducera naturgas och underlätta infrastrukturinvesteringar för förnybar energi skulle det sätt på vilket energisektorn fungerar avsevärt kunna förbättras. |
| --- | --- |

(15)

Övergripande, miljöbetingade begränsningar och problem med användning av resurser och energi skulle kunna skapa tillväxtflaskhalsar. Dessa sammanhänger med Cyperns geografiska läge och följderna av klimatförändringen i form av utdragen torka. En studie av kostnadseffektiviteten i stödsystemen för förnybar energi har nyligen genomförts och offentliggjorts, och stödsystemen har reviderats med utgångspunkt från denna. Genom att introducera naturgas och underlätta infrastrukturinvesteringar för förnybar energi skulle det sätt på vilket energisektorn fungerar avsevärt kunna förbättras.

| (16) | Cypern har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. På skatteområdet krävs det enligt pakten att Cypern åtar sig att stärka finanspolitikens hållbarhet genom att utarbeta en ramlagstiftning för hantering av finanskriser och inrätta en helt oberoende finansiell stabilitetsfond. Det pågår en dialog om omstrukturering av pensionssystemet för den offentliga sektorn som bör ha avslutats före utgången av 2011. Sysselsättningsåtgärderna är inriktade på att bekämpa olagligt och odeklarerat arbete, ta itu med kompetensglappet och öka företagens konkurrenskraft. Åtgärderna för att förbättra konkurrenskraften har följande syfte: hålla tillbaka lönerna inom den offentliga sektorn (ändring av löneindexeringsmekanismen), stärka små och medelstora företags konkurrenskraft, genomföra den nationella digitala strategin senast 2011 och främja energieffektivitet och förnybara energikällor. Dessa åtaganden avser paktens fyra områden. De skapar kontinuitet i den bredare reformagenda som anges i stabilitetsprogrammen och i de nationella reformprogrammen och bekräftar de redan aviserade planerna på reformer för att ta itu med landets strukturella svagheter, utan att på detta stadium ange en tidsram för att åtgärda frågor som t.ex. den offentliga sektorns löner och pensionssystemet. Dessa åtaganden har bedömts och beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(16)

Cypern har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. På skatteområdet krävs det enligt pakten att Cypern åtar sig att stärka finanspolitikens hållbarhet genom att utarbeta en ramlagstiftning för hantering av finanskriser och inrätta en helt oberoende finansiell stabilitetsfond. Det pågår en dialog om omstrukturering av pensionssystemet för den offentliga sektorn som bör ha avslutats före utgången av 2011. Sysselsättningsåtgärderna är inriktade på att bekämpa olagligt och odeklarerat arbete, ta itu med kompetensglappet och öka företagens konkurrenskraft. Åtgärderna för att förbättra konkurrenskraften har följande syfte: hålla tillbaka lönerna inom den offentliga sektorn (ändring av löneindexeringsmekanismen), stärka små och medelstora företags konkurrenskraft, genomföra den nationella digitala strategin senast 2011 och främja energieffektivitet och förnybara energikällor. Dessa åtaganden avser paktens fyra områden. De skapar kontinuitet i den bredare reformagenda som anges i stabilitetsprogrammen och i de nationella reformprogrammen och bekräftar de redan aviserade planerna på reformer för att ta itu med landets strukturella svagheter, utan att på detta stadium ange en tidsram för att åtgärda frågor som t.ex. den offentliga sektorns löner och pensionssystemet. Dessa åtaganden har bedömts och beaktats i rekommendationerna.

| (17) | Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Cypern utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser kommissionen att det krävs ytterligare åtgärder för att uppnå underskottsmålet för 2011 och att ytterligare konsolideringsåtgärder bör fastställas för 2012 och därefter. I syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt krävs det ytterligare åtgärder inom pensions- och hälsovårdssystemen. Vidare måste man stärka tillsynsregelverket för banker, anpassa löneindexeringssystemet och förbättra den yrkesinriktade utbildningen och kompetensnivån samt företagsklimatet och energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Cypern utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser kommissionen att det krävs ytterligare åtgärder för att uppnå underskottsmålet för 2011 och att ytterligare konsolideringsåtgärder bör fastställas för 2012 och därefter. I syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt krävs det ytterligare åtgärder inom pensions- och hälsovårdssystemen. Vidare måste man stärka tillsynsregelverket för banker, anpassa löneindexeringssystemet och förbättra den yrkesinriktade utbildningen och kompetensnivån samt företagsklimatet och energieffektiviteten.

| (18) | Mot bakgrund av denna bedömning och med beaktande av rådets rekommendation av den 13 juli 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas särskilt i dess rekommendationer (1) och (3) nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Cyperns nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av denna bedömning och med beaktande av rådets rekommendation av den 13 juli 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas särskilt i dess rekommendationer (1) och (3) nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Cyperns nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Cypern att vidta följande åtgärder under perioden 2011–2012:

| 1. | Vidta nödvändiga åtgärder av bestående natur för att senast 2012 nå budgetmålet och korrigera det alltför stora underskottet, i linje med rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Vidta åtgärder för strikt utgiftskontroll och använda oväntat positiv utveckling av de offentliga finanserna till att snabbare minska underskott och skulder. Säkerställa framsteg i riktning mot det medelfristiga målet på minst 0,5 % av BNP per år och få den offentliga skuldkvoten att successivt minska. Från och med beredningen av budgeten för 2012 påskynda införandet av en rättsligt bindande flerårig budgetram och korrigeringsmekanismer. Program- och resultatbudgetering bör tillämpas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.

Vidta nödvändiga åtgärder av bestående natur för att senast 2012 nå budgetmålet och korrigera det alltför stora underskottet, i linje med rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Vidta åtgärder för strikt utgiftskontroll och använda oväntat positiv utveckling av de offentliga finanserna till att snabbare minska underskott och skulder. Säkerställa framsteg i riktning mot det medelfristiga målet på minst 0,5 % av BNP per år och få den offentliga skuldkvoten att successivt minska. Från och med beredningen av budgeten för 2012 påskynda införandet av en rättsligt bindande flerårig budgetram och korrigeringsmekanismer. Program- och resultatbudgetering bör tillämpas så snart som möjligt.

| 2. | Ytterligare stärka tillsynsregelverket för banker och kooperativa kreditföretag för att säkerställa att risker upptäckts i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

2.

Ytterligare stärka tillsynsregelverket för banker och kooperativa kreditföretag för att säkerställa att risker upptäckts i ett tidigt skede.

| 3. | Förbättra de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet genom att reformera pensions- och sjukvårdssystemen i syfte att begränsa ökningen i åldersrelaterade utgifter. När det gäller pensioner, öka antalet pensionsgrundande år, koppla pensionsåldern till den förväntade livslängden eller vidta andra åtgärder med likvärdig budgeteffekt och samtidigt vidta åtgärder för att hjälpa de äldre som riskerar att drabbas av fattigdom. När det gäller hälso- och sjukvården, vidta ytterligare åtgärder för att påskynda genomförandet av det nationella sjukförsäkringssystemet. |
| --- | --- |

3.

Förbättra de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet genom att reformera pensions- och sjukvårdssystemen i syfte att begränsa ökningen i åldersrelaterade utgifter. När det gäller pensioner, öka antalet pensionsgrundande år, koppla pensionsåldern till den förväntade livslängden eller vidta andra åtgärder med likvärdig budgeteffekt och samtidigt vidta åtgärder för att hjälpa de äldre som riskerar att drabbas av fattigdom. När det gäller hälso- och sjukvården, vidta ytterligare åtgärder för att påskynda genomförandet av det nationella sjukförsäkringssystemet.

| 4. | Vidta åtgärder för att, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, reformera det kollektiva systemet för löneförhandling och löneindexeringen för att se till att löneökningarna bättre återspeglar utvecklingen av arbetskraftens produktivitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.

Vidta åtgärder för att, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, reformera det kollektiva systemet för löneförhandling och löneindexeringen för att se till att löneökningarna bättre återspeglar utvecklingen av arbetskraftens produktivitet och konkurrenskraft.

| 5. | Vidta ytterligare åtgärder vad gäller planerade reformer av yrkesutbildningssystem för att bättre anpassa utbildningsutfallet till arbetsmarknadens behov, däribland genom ett eftergymnasialt yrkesutbildningsinstitut. Vidta åtgärder för att öka yrkesutbildningssystemets effektivitet genom att öka incitamenten för och förbättra tillgången till yrkesutbildning, särskilt för lågutbildade, kvinnor och äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

5.

Vidta ytterligare åtgärder vad gäller planerade reformer av yrkesutbildningssystem för att bättre anpassa utbildningsutfallet till arbetsmarknadens behov, däribland genom ett eftergymnasialt yrkesutbildningsinstitut. Vidta åtgärder för att öka yrkesutbildningssystemets effektivitet genom att öka incitamenten för och förbättra tillgången till yrkesutbildning, särskilt för lågutbildade, kvinnor och äldre arbetstagare.

| 6. | Avveckla de kvarvarande hindren för etablering och fritt tillhandahållande av tjänster i sektorsspecifik lagstiftning senast till december 2011 för att öka möjligheterna till tillväxt och sysselsättning i tjänstesektorn. |
| --- | --- |

6.

Avveckla de kvarvarande hindren för etablering och fritt tillhandahållande av tjänster i sektorsspecifik lagstiftning senast till december 2011 för att öka möjligheterna till tillväxt och sysselsättning i tjänstesektorn.

| 7. | Införa åtgärder för att öka mångfalden i energimixen och utvidgningen av förnybara energikällor. 2012 inrätta en plan för vattenförvaltning och ett kostnadseffektivt och rättvist prissättningssystem för att säkerställa en mer hållbar förvaltning av vattenresurserna. |
| --- | --- |

7.

Införa åtgärder för att öka mångfalden i energimixen och utvidgningen av förnybara energikällor. 2012 inrätta en plan för vattenförvaltning och ett kostnadseffektivt och rättvist prissättningssystem för att säkerställa en mer hållbar förvaltning av vattenresurserna.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/16

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 15 juli 2011

om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V-1 i Slovakien, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget

(Endast den slovakiska texten är giltig)

2011/C 210/05

Nedanstående bedömning görs enligt bestämmelserna i Euratomfördraget, utan att det påverkar eventuella ytterligare bedömningar som ska göras enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och de skyldigheter som följer av det och av sekundärlagstiftningen.

Den 21 januari 2011 mottog Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget, allmänna upplysningar från Slovakiens regering om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V-1.

På grundval av dessa upplysningar och ytterligare information som kommissionen begärde den 18 februari 2011 och som lämnades av de slovakiska myndigheterna den 8 och 29 april 2011, och efter samråd med expertgruppen, har kommissionen formulerat följande yttrande:

| 1. | Avståndet mellan anläggningen och närmaste plats i en annan medlemsstat, i detta fall Tjeckien, är ca 38 km. Gränserna till Österrike och Ungern ligger 55 km respektive 62 km från anläggningen. |
| --- | --- |

1.

Avståndet mellan anläggningen och närmaste plats i en annan medlemsstat, i detta fall Tjeckien, är ca 38 km. Gränserna till Österrike och Ungern ligger 55 km respektive 62 km från anläggningen.

| 2. | Under normala avvecklingsförhållanden medför de flytande och gasformiga utsläppen ingen exponering som riskerar att påverka befolkningens hälsa i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Under normala avvecklingsförhållanden medför de flytande och gasformiga utsläppen ingen exponering som riskerar att påverka befolkningens hälsa i andra medlemsstater.

| 3. | Låg- och medelaktivt fast radioaktivt avfall kommer tillfälligt att lagras på plats innan det transporteras till den nationella anläggningen för avfallsdeponering i Mochovce. Högaktivt fast radioaktivt avfall kommer att lagras på plats tills en djup nationell förvaringsplats blir tillgänglig. |
| --- | --- |

3.

Låg- och medelaktivt fast radioaktivt avfall kommer tillfälligt att lagras på plats innan det transporteras till den nationella anläggningen för avfallsdeponering i Mochovce. Högaktivt fast radioaktivt avfall kommer att lagras på plats tills en djup nationell förvaringsplats blir tillgänglig.

| 4. | Icke-radioaktivt fast avfall eller restmaterial i enlighet med friklassningsnivåerna kommer att undantas från myndighetskontroll och deponeras som konventionellt avfall alternativt återanvändas eller återvinnas. Detta kommer att ske i enlighet med kriterierna i de grundläggande säkerhetsnormerna (direktiv 96/29/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Icke-radioaktivt fast avfall eller restmaterial i enlighet med friklassningsnivåerna kommer att undantas från myndighetskontroll och deponeras som konventionellt avfall alternativt återanvändas eller återvinnas. Detta kommer att ske i enlighet med kriterierna i de grundläggande säkerhetsnormerna (direktiv 96/29/Euratom).

| 5. | Om en olycka av den art och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna skulle leda till oplanerade utsläpp av radioaktivitet kommer de doser som skulle nå befolkningen i andra medlemsstater sannolikt inte att påverka befolkningens hälsa. |
| --- | --- |

5.

Om en olycka av den art och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna skulle leda till oplanerade utsläpp av radioaktivitet kommer de doser som skulle nå befolkningen i andra medlemsstater sannolikt inte att påverka befolkningens hälsa.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planen för deponering av radioaktivt avfall i vilken form som helst från avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V-1 i Slovakien varken under normala förhållanden eller vid en olycka av den art och omfattning som beskrivs i de allmänna upplysningarna kan antas medföra en radioaktiv förorening av andra medlemsstaters vatten, mark eller luft.

Utfärdat i Bryssel den 15 juli 2011.

På kommissionens vägnar

Günther OETTINGER

Ledamot av kommissionen

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/18

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den den 15 juli 2011

om ett utkast till Europeiska centralbankens förordning om ändring av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2008/32)

2011/C 210/06

1.   Inledning

| 1.1 | Den 19 maj 2011 tog kommissionen emot en begäran från Europeiska centralbanken (ECB) om yttrande om ett utkast till Europeiska centralbankens förordning om ändring av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2008/32) (nedan kallat utkastet). |
| --- | --- |

1.1

Den 19 maj 2011 tog kommissionen emot en begäran från Europeiska centralbanken (ECB) om yttrande om ett utkast till Europeiska centralbankens förordning om ändring av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2008/32) (nedan kallat utkastet).

| 1.2 | Kommissionen välkomnar denna begäran och erkänner att ECB i och med detta fullgör sin skyldighet att samråda med kommissionen om utkast till ECB-förordningar när det finns en anknytning till kommissionens krav på statistiska uppgifter enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter. Eftersom tanken med kravet på samråd är att garantera den nödvändiga samstämmigheten för statistik som uppfyller både ECB:s och kommissionens informationskrav, erinrar kommissionen om att ett gott samarbete mellan ECB och kommissionen inte kan annat än gynna dem, men även användarna och uppgiftslämnarna, genom en mer effektiv sammanställning av EU-statistik. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionen välkomnar denna begäran och erkänner att ECB i och med detta fullgör sin skyldighet att samråda med kommissionen om utkast till ECB-förordningar när det finns en anknytning till kommissionens krav på statistiska uppgifter enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter. Eftersom tanken med kravet på samråd är att garantera den nödvändiga samstämmigheten för statistik som uppfyller både ECB:s och kommissionens informationskrav, erinrar kommissionen om att ett gott samarbete mellan ECB och kommissionen inte kan annat än gynna dem, men även användarna och uppgiftslämnarna, genom en mer effektiv sammanställning av EU-statistik.

2.   Särskilda synpunkter

| 2.1 | Kommissionen välkomnar särskilt hänvisningen i utkastet till direktiv 2009/110/EG om institut för elektroniska pengar. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen välkomnar särskilt hänvisningen i utkastet till direktiv 2009/110/EG om institut för elektroniska pengar.

| 2.2 | I artikel 1.1 a skiljer ECB mellan fyra slags monetära finansinstitut: a) centralbanker, b) kreditinstitutioner, c) övriga monetära finansinstitut samt d) penningmarknadsfonder. Kommissionen anser att denna uppdelning på fyra delsektorer är för detaljerad, eftersom man i allmänhet och särskilt i makroekonomiska analyser, t.ex. i det europeiska national- och regionalräkenskaps-systemet (ENS 95) och i förslaget till det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (ENS 2010), bara använder två slags monetära finansinstitut, nämligen centralbanker och övriga monetära finansinstitut. Därför skapar de olika innebörderna i ”övriga monetära finansinstitut” i utkastet oklarhet. Om ECB anser att denna uppdelning mellan de fyra delsektorerna är väsentlig av något skäl bör man hitta ett annat namn i utkastet på delsektor c, övriga monetära finansinstitut. |
| --- | --- |

2.2

I artikel 1.1 a skiljer ECB mellan fyra slags monetära finansinstitut: a) centralbanker, b) kreditinstitutioner, c) övriga monetära finansinstitut samt d) penningmarknadsfonder. Kommissionen anser att denna uppdelning på fyra delsektorer är för detaljerad, eftersom man i allmänhet och särskilt i makroekonomiska analyser, t.ex. i det europeiska national- och regionalräkenskaps-systemet (ENS 95) och i förslaget till det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (ENS 2010), bara använder två slags monetära finansinstitut, nämligen centralbanker och övriga monetära finansinstitut. Därför skapar de olika innebörderna i ”övriga monetära finansinstitut” i utkastet oklarhet. Om ECB anser att denna uppdelning mellan de fyra delsektorerna är väsentlig av något skäl bör man hitta ett annat namn i utkastet på delsektor c, övriga monetära finansinstitut.

| 2.3 | Kommissionen föreslår även att artikel 1.1 a omformuleras: ”1) andra kreditinstitut vars verksamhet består i att i) ta emot inlåning och/eller nära substitut till inlåning från institutioner, och alltså inte bara från monetära finansinstitut, och ii) för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) bevilja krediter och/eller placera i värdepapper”. Denna ändring föreslås för att göra det tydligt att insättningarna främst härrör från andra aktörer än andra monetära finansinstitut, men även kan härröra från monetära finansinstitut. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen föreslår även att artikel 1.1 a omformuleras: ”1) andra kreditinstitut vars verksamhet består i att i) ta emot inlåning och/eller nära substitut till inlåning från institutioner, och alltså inte bara från monetära finansinstitut, och ii) för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) bevilja krediter och/eller placera i värdepapper”. Denna ändring föreslås för att göra det tydligt att insättningarna främst härrör från andra aktörer än andra monetära finansinstitut, men även kan härröra från monetära finansinstitut.

| 2.4 | Beträffande artikel 1a.4 noterar kommissionen att leden e, f, g och h är rena definitioner, medan leden a, b, c och d är förklaringar av hur definitionerna ska tolkas eller användas. Kommissionen föreslår att de två kategorierna skiljs åt och att definitionerna placeras före förklaringarna. |
| --- | --- |

2.4

Beträffande artikel 1a.4 noterar kommissionen att leden e, f, g och h är rena definitioner, medan leden a, b, c och d är förklaringar av hur definitionerna ska tolkas eller användas. Kommissionen föreslår att de två kategorierna skiljs åt och att definitionerna placeras före förklaringarna.

| 2.5 | Vidare vore det lämpligt om det i artikel 2, ”Övergångsbestämmelser”, förtydligas om den artikeln även gäller den nya definitionen av monetära finansinstitut. |
| --- | --- |

2.5

Vidare vore det lämpligt om det i artikel 2, ”Övergångsbestämmelser”, förtydligas om den artikeln även gäller den nya definitionen av monetära finansinstitut.

| 2.6 | Eftersom det är obligatoriskt att samråda med kommissionen om utkastet bör ett skäl om detta införas i förordningen. |
| --- | --- |

2.6

Eftersom det är obligatoriskt att samråda med kommissionen om utkastet bör ett skäl om detta införas i förordningen.

3.   Slutsatser

| 3.1 | Kommissionen stödjer generellt utkastet eftersom det bidrar till ett effektivt samarbete mellan det europeiska statistiksystemet och det europeiska systemet av centralbanker genom att definiera uppgiftslämnare och främja enhetlig statistik av hög kvalitet på europeisk nivå. Kommissionen anser dock att utkastet kunde vara mer specifikt i de avseenden som nämns ovan. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen stödjer generellt utkastet eftersom det bidrar till ett effektivt samarbete mellan det europeiska statistiksystemet och det europeiska systemet av centralbanker genom att definiera uppgiftslämnare och främja enhetlig statistik av hög kvalitet på europeisk nivå. Kommissionen anser dock att utkastet kunde vara mer specifikt i de avseenden som nämns ovan.

| 3.2 | Dessutom vill kommissionen framhäva vikten av stringenta former för praktisk klassificering av enheter på det här området som helt och fullt följer de statistiska principerna, särskilt när det gäller organ som inrättats under finanskrisen. |
| --- | --- |

3.2

Dessutom vill kommissionen framhäva vikten av stringenta former för praktisk klassificering av enheter på det här området som helt och fullt följer de statistiska principerna, särskilt när det gäller organ som inrättats under finanskrisen.

| 3.3 | Kommissionen välkomnar alla framtida samråd om utkast till ECB-förordningar. |
| --- | --- |

3.3

Kommissionen välkomnar alla framtida samråd om utkast till ECB-förordningar.

Utfärdat i Bryssel den 15 juli 2011.

På kommissionens vägnar

Olli REHN

Ledamot av kommissionen

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/20

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

2011/C 210/07

| Datum för antagande av beslutet | 26.1.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 536/09 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Canarias | Artikel 107.3 a |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Régimen de ayudas por daños en producciones e infraestructura en el sector agrario producidos por el incendio en la isla de La Palma iniciados el 1 de agosto de 2009. |
| Rättslig grund | Decreto 116/2009, de 3 de agosto, de ayudas y medidas urgentes y de carácter excepcional para reparar los daños producidos por el incendio acaecido en La Palma. (B.O.C. no 150, del 4 de agosto de 2009).
  Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación por la que se regulan las ayudas por daños en producciones e infraestructuras en el sector agrario previstas en el Decreto 116/2009, de 3 de agosto. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Naturkatastrofer eller exceptionella händelser |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | | Total budget: 1,80 EUR (i miljoner) |

Datum för antagande av beslutet

26.1.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 536/09

Medlemsstat

Spanien

Region

Canarias

Artikel 107.3 a

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Régimen de ayudas por daños en producciones e infraestructura en el sector agrario producidos por el incendio en la isla de La Palma iniciados el 1 de agosto de 2009.

Rättslig grund

Decreto 116/2009, de 3 de agosto, de ayudas y medidas urgentes y de carácter excepcional para reparar los daños producidos por el incendio acaecido en La Palma. (B.O.C. no 150, del 4 de agosto de 2009).

Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación por la que se regulan las ayudas por daños en producciones e infraestructuras en el sector agrario previstas en el Decreto 116/2009, de 3 de agosto.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Naturkatastrofer eller exceptionella händelser

Stödform

Bidrag

Budget

Total budget: 1,80 EUR (i miljoner)

| | Årlig budget: 1,80 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 1,80 EUR (i miljoner)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

1.11.2009–31.12.2010

Ekonomisk sektor

Jordbruk, skogsbruk och fiske

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Edificio de Usos Múltiples II |
| C/ José Manuel Guimerá, planta 3a |
| 38071 Santa Cruz de Tenerife |
| ESPAÑA |

Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación

Edificio de Usos Múltiples II

C/ José Manuel Guimerá, planta 3a

38071 Santa Cruz de Tenerife

ESPAÑA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 15.6.2011 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 323/10 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | Nederland | Blandade områden |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Wijziging van N 577/06, Catalogus Groenblauwe diensten |
| Rättslig grund | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van Landbouw, Natuur en voedselkwaliteit, de provinciewet, de gemeentewet, de waterschapswet en de Catalogus Groen-Blauwe diensten (N 577/06) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Åtaganden att bedriva miljövänligt jordbruk, Miljöskydd, Skogsbruk, Tekniskt stöd (AGRI) |
| Stödform | Bidrag, Subventionerade tjänster |
| Budget | | Total budget: 840 EUR (i miljoner) |

Datum för antagande av beslutet

15.6.2011

Referensnummer för statligt stöd

N 323/10

Medlemsstat

Nederländerna

Region

Nederland

Blandade områden

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Wijziging van N 577/06, Catalogus Groenblauwe diensten

Rättslig grund

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van Landbouw, Natuur en voedselkwaliteit, de provinciewet, de gemeentewet, de waterschapswet en de Catalogus Groen-Blauwe diensten (N 577/06)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Åtaganden att bedriva miljövänligt jordbruk, Miljöskydd, Skogsbruk, Tekniskt stöd (AGRI)

Stödform

Bidrag, Subventionerade tjänster

Budget

Total budget: 840 EUR (i miljoner)

| | Årlig budget: 120 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 120 EUR (i miljoner)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

till den 1.1.2018

Ekonomisk sektor

Jordbruk, skogsbruk och fiske

Den beviljande myndighetens namn och adress

Diverse Nederlandse overheden

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 10.6.2011 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.32244 (11/N) |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | Wales | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Glastir woodland creation scheme |
| Rättslig grund | The Rural Development Programmes (Wales) Regulations 2006, Welsh Statutory Instrument 2006 No 3343 (W. 304), as amended |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Skogsbruk |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | | Total budget: 24 GBP (i miljoner) |

Datum för antagande av beslutet

10.6.2011

Referensnummer för statligt stöd

SA.32244 (11/N)

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

Wales

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Glastir woodland creation scheme

Rättslig grund

The Rural Development Programmes (Wales) Regulations 2006, Welsh Statutory Instrument 2006 No 3343 (W. 304), as amended

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Skogsbruk

Stödform

Bidrag

Budget

Total budget: 24 GBP (i miljoner)

| | Årlig budget: 8 GBP (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 8 GBP (i miljoner)

Stödnivå

70 %

Varaktighet

till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk, skogsbruk och fiske

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Forestry Commission Wales |
| --- |
| National Office |
| Aberystwyth |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Forestry Commission Wales

National Office

Aberystwyth

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/23

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6247 – KKR/Versatel)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 210/08

Kommissionen beslutade den 7 juli 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6247. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6247. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/23

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 210/09

Kommissionen beslutade den 7 juli 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6277. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6277. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/24

---

Eurons växelkurs (1)

15 juli 2011

2011/C 210/10

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4146 |
| JPY | japansk yen | 111,97 |
| DKK | dansk krona | 7,4568 |
| GBP | pund sterling | 0,87750 |
| SEK | svensk krona | 9,2121 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1577 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,8665 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,490 |
| HUF | ungersk forint | 270,70 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7092 |
| PLN | polsk zloty | 4,0348 |
| RON | rumänsk leu | 4,2633 |
| TRY | turkisk lira | 2,3344 |
| AUD | australisk dollar | 1,3264 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3549 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,0241 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6815 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7237 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 497,69 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,7576 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,1426 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4315 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 082,89 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2523 |
| PHP | filippinsk peso | 60,709 |
| RUB | rysk rubel | 39,7535 |
| THB | thailändsk baht | 42,551 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2283 |
| MXN | mexikansk peso | 16,5510 |
| INR | indisk rupie | 62,9710 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4146

JPY

japansk yen

111,97

DKK

dansk krona

7,4568

GBP

pund sterling

0,87750

SEK

svensk krona

9,2121

CHF

schweizisk franc

1,1577

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,8665

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,490

HUF

ungersk forint

270,70

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7092

PLN

polsk zloty

4,0348

RON

rumänsk leu

4,2633

TRY

turkisk lira

2,3344

AUD

australisk dollar

1,3264

CAD

kanadensisk dollar

1,3549

HKD

Hongkongdollar

11,0241

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6815

SGD

singaporiansk dollar

1,7237

KRW

sydkoreansk won

1 497,69

ZAR

sydafrikansk rand

9,7576

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,1426

HRK

kroatisk kuna

7,4315

IDR

indonesisk rupiah

12 082,89

MYR

malaysisk ringgit

4,2523

PHP

filippinsk peso

60,709

RUB

rysk rubel

39,7535

THB

thailändsk baht

42,551

BRL

brasiliansk real

2,2283

MXN

mexikansk peso

16,5510

INR

indisk rupie

62,9710

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/25

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor vid dess möte den 22 mars 2011 om ett utkast till beslut avseende ärende COMP/39.168 – PO/Haberdasheries-fästen för industriellt bruk

Rapporterande medlemsstat: Spanien

2011/C 210/11

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning när det gäller oförmågan att betala. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning när det gäller oförmågan att betala.

| 2. | Kommittén instämmer med kommissionen om de slutgiltiga bötesbeloppen. |
| --- | --- |

2.

Kommittén instämmer med kommissionen om de slutgiltiga bötesbeloppen.

| 3. | Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning men ber kommissionen att ta hänsyn till ärendets extremt konfidentiella karaktär när den bestämmer tidpunkt och innehåll för offentliggörandet. |
| --- | --- |

3.

Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning men ber kommissionen att ta hänsyn till ärendets extremt konfidentiella karaktär när den bestämmer tidpunkt och innehåll för offentliggörandet.

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/26

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 31 mars 2011

om ändring av beslut K(2007) 4257 slutlig av den 19 september 2007 avseende ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (numera artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)

(Ärende COMP/39.168 – PO/Hard Haberdashery: fästen för industriellt bruk)

[delgivet med nr K(2011) 2070]

(Endast de tyska och franska texterna är giltiga)

2011/C 210/12

Den 31 mars 2011 antog kommissionen ett beslut om ändring av beslut K(2007) 4257 slutlig av den 19 september 2007 avseende ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (numera artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). I enlighet med artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003
   (1)
  offentliggör kommissionen härmed, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter, de berörda parternas namn och huvuddragen i beslutet inbegripet ålagda påföljder.

1.   INLEDNING

| (1) | Genom ett beslut av den 19 september 2007 (2) i ärende COMP/39.168 – PO/Hard Haberdashery: fästen för industriellt bruk avseende ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (numera artikel 101 i EUF-fördraget) (nedan kallat beslutet om fästen för industriellt bruk), ålade kommissionen böter på totalt 40 538 000 euro för William Prym GmbH & Co. KG, Prym Inovan GmbH & Co. KG (3) och Éclair Prym Group SA (4) (nedan kallat företaget) på grund av metoder som strider mot unionens konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

(1)

Genom ett beslut av den 19 september 2007 (2) i ärende COMP/39.168 – PO/Hard Haberdashery: fästen för industriellt bruk avseende ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (numera artikel 101 i EUF-fördraget) (nedan kallat beslutet om fästen för industriellt bruk), ålade kommissionen böter på totalt 40 538 000 euro för William Prym GmbH & Co. KG, Prym Inovan GmbH & Co. KG (3) och Éclair Prym Group SA (4) (nedan kallat företaget) på grund av metoder som strider mot unionens konkurrenslagstiftning.

2.   FÖRFARANDE

| (2) | Beslutet om fästen för industriellt bruk delgavs företaget den 27 september 2007. Den 7 december 2007 lämnade företaget en anmälan till Europeiska unionens tribunal (nedan kallad tribunalen) för ogiltigförklarande eller, alternativt, en nedsättning av de böter som företaget ålagts genom beslutet om fästen för industriellt bruk. I december 2008 lämnade företaget en ansökan om interimistiska förfaranden (ärende T-454/07 R) med en begäran om ett uppskjutande av verkställigheten av en del av böterna och ett återställande av en del av bankgarantin. Företaget återkallade därefter sin ansökan och det interimistiska förfarandet togs bort från registret genom ett beslut meddelat av tribunalens ordförande den 17 mars 2009. |
| --- | --- |

(2)

Beslutet om fästen för industriellt bruk delgavs företaget den 27 september 2007. Den 7 december 2007 lämnade företaget en anmälan till Europeiska unionens tribunal (nedan kallad tribunalen) för ogiltigförklarande eller, alternativt, en nedsättning av de böter som företaget ålagts genom beslutet om fästen för industriellt bruk. I december 2008 lämnade företaget en ansökan om interimistiska förfaranden (ärende T-454/07 R) med en begäran om ett uppskjutande av verkställigheten av en del av böterna och ett återställande av en del av bankgarantin. Företaget återkallade därefter sin ansökan och det interimistiska förfarandet togs bort från registret genom ett beslut meddelat av tribunalens ordförande den 17 mars 2009.

| (3) | Efter en ansökan från företaget genomförde kommissionen en bedömning av inverkan av böterna till följd av beslutet om fästen för industriellt bruk på företagets finansiella situation och dess påstådda oförmåga att betala i analogi med punkt 35 i riktlinjerna för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning (EG) nr 1/2003 (5). |
| --- | --- |

(3)

Efter en ansökan från företaget genomförde kommissionen en bedömning av inverkan av böterna till följd av beslutet om fästen för industriellt bruk på företagets finansiella situation och dess påstådda oförmåga att betala i analogi med punkt 35 i riktlinjerna för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning (EG) nr 1/2003 (5).

| (4) | Vid denna bedömning drogs slutsatsen att det krävs en nedsättning av böterna med 25 miljoner euro och motsvarande upplupna räntebelopp för samma belopp sedan den 27 december 2007, nämligen 4 544 260,27 (6) euro för att med rimlig sannolikhet undanröja risken för en företagskonkurs kopplad till kommissionens böter. |
| --- | --- |

(4)

Vid denna bedömning drogs slutsatsen att det krävs en nedsättning av böterna med 25 miljoner euro och motsvarande upplupna räntebelopp för samma belopp sedan den 27 december 2007, nämligen 4 544 260,27 (6) euro för att med rimlig sannolikhet undanröja risken för en företagskonkurs kopplad till kommissionens böter.

| (5) | Beslutet antas utan att det påverkar giltigheten för resterande delar av beslutet om fästen för industriellt bruk. |
| --- | --- |

(5)

Beslutet antas utan att det påverkar giltigheten för resterande delar av beslutet om fästen för industriellt bruk.

| (6) | Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgav ett positivt yttrande den 22 mars 2011. |
| --- | --- |

(6)

Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgav ett positivt yttrande den 22 mars 2011.

3.   MOTTAGARE AV BESLUTET

| (7) | Detta beslut riktar sig till William Prym GmbH & Co. KG, William Prym Holding GmbH och EP Group SA. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut riktar sig till William Prym GmbH & Co. KG, William Prym Holding GmbH och EP Group SA.

4.   BESLUT

| (8) | Artikel 2 i beslut K(2007) 4257 slutlig av den 19 september 2007 ska ändras på följande sätt:






  a) | I artikel 2.1 ska fjärde strecksatsen ersättas med följande:






  — | William Prym GmbH & Co. KG och William Prym Holding GmbH, solidariskt ansvariga: 9 549 021 euro. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Artikel 2 i beslut K(2007) 4257 slutlig av den 19 september 2007 ska ändras på följande sätt:

a)

I artikel 2.1 ska fjärde strecksatsen ersättas med följande:

—

William Prym GmbH & Co. KG och William Prym Holding GmbH, solidariskt ansvariga: 9 549 021 euro.

| b) | I artikel 2.3 ska tredje strecksatsen ersättas med följande:






  — | William Prym GmbH & Co. KG och William Prym Holding GmbH, solidariskt ansvariga: 2 578 615 euro, varav Éclair Prym Group SA är solidariskt ansvarigt för 2 242 274 euro. |
| --- | --- | --- |

b)

I artikel 2.3 ska tredje strecksatsen ersättas med följande:

—

William Prym GmbH & Co. KG och William Prym Holding GmbH, solidariskt ansvariga: 2 578 615 euro, varav Éclair Prym Group SA är solidariskt ansvarigt för 2 242 274 euro.

| c) | I artikel 2.4 ska första strecksatsen ersättas med följande:






  — | William Prym GmbH & Co. KG och William Prym Holding GmbH, solidariskt ansvariga: 3 410 364 euro. |
| --- | --- | --- |

c)

I artikel 2.4 ska första strecksatsen ersättas med följande:

—

William Prym GmbH & Co. KG och William Prym Holding GmbH, solidariskt ansvariga: 3 410 364 euro.

| (9) | Genom undantag från artikel 3 andra stycket i beslut K(2007) 4257 slutlig av den 19 september 2007 ska de upplupna räntebeloppen på böterna om 25 miljoner euro sedan den 27 december 2007, dvs. 4 544 260,27 euro (7), nedsättas till noll. |
| --- | --- |

(9)

Genom undantag från artikel 3 andra stycket i beslut K(2007) 4257 slutlig av den 19 september 2007 ska de upplupna räntebeloppen på böterna om 25 miljoner euro sedan den 27 december 2007, dvs. 4 544 260,27 euro (7), nedsättas till noll.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  K(2007) 4257 slutlig, sammanfattningen offentliggjord i EUT C 47, 26.2.2009, s. 8.

(3)  Nu William Prym Holding GmbH.

(4)  Nu EP Group SA.

(5)  EUT C 210, 1.9.2006, s. 2–5.

(6)  Fr.o.m. den 30 mars 2011.

(7)  Se fotnot 6.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/28

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

2011/C 210/13

Statligt stöd nr.: SA.33085 (11/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunidad Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Prestación de servicios a los apicultores valencianos que sean pymes, en materia de calidad de la miel y sanidad apícola

Rättslig grund: Resolución de ... de ... de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se concede una subvención nominativa al Centro Integrado Apícola Valenciano.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: 0,04 EUR (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: —

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 11 juli 2011–31 december 2011

Stödets syfte: Djursjukdomar (artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006), Produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket (artikel 14 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av andra djur

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Dir. Gral. Prod. Agraria |
| --- |
| Conselleria Agricultura, Pesca y Alimentación |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Dir. Gral. Prod. Agraria

Conselleria Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=6cded651-7517-45ac-9f3d-500360e763cb&groupId=16

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.33247 (11/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunidad Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Ayudas en materia de calidad avícola y alimentación animal

Rättslig grund: Resolución de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se concede una subvención en materia de calidad avícola y alimentación animal en la Comunidad Valenciana

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget:

| | Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget: 0,02 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget: 0,02 EUR (i miljoner)

| | Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: 0,02 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: 0,02 EUR (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: —

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 11 juli 2011–1 november 2011

Stödets syfte: Djursjukdomar (artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Jordbruk, skogsbruk och fiske

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=eda858bb-ae87-4ebd-a099-abf9e6faa6b4&groupId=16

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.33290 (11/XA)

Medlemsstat: Tyskland

Region: Sachsen

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Gewährung von Beihilfen und sonstigen Leistungen durch die Sächsische Tierseuchenkasse

Rättslig grund:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | §§ 6, 7 und 18 Sächsisches Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (SächsAGTierSG) |
| --- | --- |

—

§§ 6, 7 und 18 Sächsisches Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (SächsAGTierSG)

| — | Leistungsatzung der Sächsischen Tierseuchenkasse |
| --- | --- |

—

Leistungsatzung der Sächsischen Tierseuchenkasse

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: 5,30 EUR (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: —

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 1 september 2013–31 december 2013

Stödets syfte: Djursjukdomar (artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Sächsische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Löwenstraße 7 |
| 01099 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Löwenstraße 7

01099 Dresden

DEUTSCHLAND

Webbplats:

| | http://www.recht.sachsen.de/Details.do?sid=3743011664533 |
| --- | --- |

http://www.recht.sachsen.de/Details.do?sid=3743011664533

| | http://www.tsk-sachsen.de/joomdocs/LeisSatzung.pdf |
| --- | --- |

http://www.tsk-sachsen.de/joomdocs/LeisSatzung.pdf

| | http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf |
| --- | --- |

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Övriga upplysningar: —

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/30

---

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1, EUT C 134, 31.5.2008, s. 16, EUT C 177, 12.7.2008, s. 9, EUT C 200, 6.8.2008, s. 10, EUT C 331, 31.12.2008, s. 13, EUT C 3, 8.1.2009, s. 10, EUT C 37, 14.2.2009, s. 10, EUT C 64, 19.3.2009, s. 20, EUT C 99, 30.4.2009, s. 7, EUT C 229, 23.9.2009, s. 28, EUT C 263, 5.11.2009, s. 22, EUT C 298, 8.12.2009, s. 17, EUT C 74, 24.3.2010, s. 13, EUT C 326, 3.12.2010, s. 17, EUT C 355, 29.12.2010, s. 34, EUT C 22, 22.1.2011, s. 22, EUT C 37, 5.2.2011, s. 12, EUT C 149, 20.5.2011, s. 8; EUT C 190, 30.6.2011, s. 17; EUT C 203, 9.7.2011, s. 14)

2011/C 210/14

Offentliggörandet av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på de uppgifter som medlemsstaterna meddelat kommissionen i enlighet med artikel 34 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en regelbunden uppdatering av förteckningen på webbplatsen för generaldirektoratet för inrikes frågor.

SLOVENIEN

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 316, 28.12.2007

Avsnittet Sjögränser ska ersättas med följande:

Sjögränser:

| 1. | Koper–Capodistria |
| --- | --- |

1.

Koper–Capodistria

| 2. | Piran–Pirano |
| --- | --- |

2.

Piran–Pirano

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/31

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2011/C 210/15

| 1. | Kommissionen mottog den 11 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget 3i Group plc (Storbritannien) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Action Holding B.V. (Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 11 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget 3i Group plc (Storbritannien) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Action Holding B.V. (Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | 3i: Riskkapitalbolag verksamt inom alternativ kapitalförvaltning och med investeringar i olika branscher. 3i fokuserar på private equity, skuldförvaltning och investeringar i infrastruktur, och är huvudsakligen verksamt i Europa, Asien samt Nord- och Sydamerika, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

3i: Riskkapitalbolag verksamt inom alternativ kapitalförvaltning och med investeringar i olika branscher. 3i fokuserar på private equity, skuldförvaltning och investeringar i infrastruktur, och är huvudsakligen verksamt i Europa, Asien samt Nord- och Sydamerika,

| — | Action Holding B.V.: Företaget är verksamt inom detaljhandeln för icke-livsmedelsprodukter och (i begränsad utsträckning) livsmedelsprodukter genom detaljhandelsbutiker i Nederländerna, Belgien och Tyskland. |
| --- | --- |

—

Action Holding B.V.: Företaget är verksamt inom detaljhandeln för icke-livsmedelsprodukter och (i begränsad utsträckning) livsmedelsprodukter genom detaljhandelsbutiker i Nederländerna, Belgien och Tyskland.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/32

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2011/C 210/16

| 1. | Kommissionen mottog den 11 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Schneider Electric SA (Schneider Electric, Frankrike) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Telvent GIT SA (Telvent, Spanien). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 11 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Schneider Electric SA (Schneider Electric, Frankrike) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Telvent GIT SA (Telvent, Spanien).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Schneider Electric: Holdingbolag till en internationell koncern som utformar, tillverkar och säljer produkter och system för energihushållning, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Schneider Electric: Holdingbolag till en internationell koncern som utformar, tillverkar och säljer produkter och system för energihushållning,

| — | Telvent: Tillhandahållare av globala IT-tjänser och lösningar för integrerade automatiseringar med högt mervärde, huvudsakligen till energi-, transport-, jordbruks- och miljösektorerna. |
| --- | --- |

—

Telvent: Tillhandahållare av globala IT-tjänser och lösningar för integrerade automatiseringar med högt mervärde, huvudsakligen till energi-, transport-, jordbruks- och miljösektorerna.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 16.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/33

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6322 – Carlyle/RAC)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2011/C 210/17

| 1. | Kommissionen mottog den 6 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Stag Bidco Limited (Storbritannien), upprättat och kontrollerat av Carlyle-koncernen i syfte att förvärva andra företag, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget RAC Limited (Storbritannien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 6 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Stag Bidco Limited (Storbritannien), upprättat och kontrollerat av Carlyle-koncernen i syfte att förvärva andra företag, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget RAC Limited (Storbritannien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Carlyle-koncernen: Kapitalförvaltare som sponsrar fonder som investerar globalt inom en rad branscher, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Carlyle-koncernen: Kapitalförvaltare som sponsrar fonder som investerar globalt inom en rad branscher,

| — | RAC Limited: Huvudsakligen verksamt inom hjälp vid motorhaverier, försäkringsförmedling samt rättshjälp och hjälp till bilister i samband med ersättningskrav. |
| --- | --- |

—

RAC Limited: Huvudsakligen verksamt inom hjälp vid motorhaverier, försäkringsförmedling samt rättshjälp och hjälp till bilister i samband med ersättningskrav.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6322 – Carlyle/RAC, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6322 – Carlyle/RAC, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---