# Euroopan unionin C 195/2011

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2011.195.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 195 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta2. heinäkuu 2011 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2011.195.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 195

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta2. heinäkuu 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2011/C 195/01 | Lausunto N:o 4/2011 komission vihreästä kirjasta julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Tilintarkastustuomioistuin

2011/C 195/01

Lausunto N:o 4/2011 komission vihreästä kirjasta julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla)

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla)

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Tilintarkastustuomioistuin

| 2.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/1

---

LAUSUNTO N:o 4/2011

komission vihreästä kirjasta julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla)

2011/C 195/01

Tilintarkastustuomioistuin pitää tervetulleena tätä tilaisuutta osallistua avoimeen keskusteluun, joka perustuu komission vihreään kirjaan Euroopan unionin julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta – onhan tilintarkastustuomioistuin sekä Euroopan unionin talousarvion ulkoinen tarkastaja että julkinen organisaatio, joka itsekin toimii hankintaviranomaisena.

Tilintarkastustuomioistuimen julkisia hankintoja koskevista tarkastuksista saaman kokemuksen mukaan sääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyvät toistuvat ongelmat johtuvat siitä, että voimassa olevia sääntöjä ei panna täytäntöön riittävän tiukasti, ja niiden täytäntöönpanoa olisi vielä mahdollista parantaa huomattavasti.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että vihreässä kirjassa on asetettu laaja-alaisia tavoitteita, joita on lukuisia ja jotka toisinaan ovat keskenään ristiriitaisia. Tavoitteiden suuri määrä edellyttää perusteltujen valintojen tekemistä, sillä kustannusten ja monimutkaisuuden lisääntymisestä voi aiheutua lisäriskejä kustannusvaikuttavuudelle ja lainsäädännön noudattamiselle.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että niin hankintaviranomaisten kuin yritysten hallinnollisia rasitteita voitaisiin hieman vähentää. Tämä ei kuitenkaan saisi vaarantaa keskeisten periaatteiden toteutumista: tasapuolista pääsyä hankintamarkkinoille, oikeudenmukaista kilpailua ja julkisten varojen tehokasta käyttöä. Eräät nykyisen säädöskehyksen aukot ja epäselvyydet vaarantavat oikeusvarmuuden kaikkien toimijoiden kannalta ja myös menettelyjen eheyden. Tästä syystä sääntöjä täytyy mahdollisesti täsmentää.

EUROOPAN UNIONIN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 287 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission vihreän kirjan Euroopan unionin julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta (1),

sekä katsoo seuraavaa:

komissio on käynnistänyt vihreän kirjan perusteella laajan julkisen kuulemisen Euroopan unionin julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta lähentääkseen sitä Eurooppa 2020 -strategian mukaiseen älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun (2),

tilintarkastustuomioistuimen julkisia hankintoja koskevista tarkastuksista saaman kokemuksen mukaan sääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyvät toistuvat ongelmat (3), joista aiheutuu toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen vaikuttavia merkittäviä virheitä, johtuvat siitä, että voimassa olevia sääntöjä ei panna täytäntöön riittävän tiukasti, ja niiden täytäntöönpanoa olisi vielä mahdollista parantaa huomattavasti,

tilintarkastustuomioistuin suhtautuu kuitenkin myönteisesti tähän tilaisuuteen osallistua asiasta käytävään keskusteluun ja tuoda esiin Euroopan unionin talousarvion ulkoisena tarkastajana ja hankintaviranomaisena toimivana julkisena organisaationa saamansa kokemukset,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

Olisi asetettava selkeät ja realistiset tavoitteet

| 1. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että Eurooppa 2020 -strategian mukaan julkisilla hankinnoilla on pyrittävä a) parantamaan yritysten innovoinnin reunaehtoja ja hyödyntämään kysyntäpuolen toimia täysimääräisesti, b) tukemaan siirtymistä resurssitehokkaaseen ja vähähiiliseen talouteen muun muassa edistämällä vihreiden hankintojen laajempaa käyttöä sekä c) parantamaan erityisesti innovatiivisten keskisuurten pk-yritysten liiketoimintaympäristöä. Lisäksi Eurooppa 2020 -strategiassa painotetaan, että julkisissa hankinnoissa on varmistettava julkisten varojen mahdollisimman tehokas käyttö ja että julkisten hankintojen markkinat tulee pitää avoimina EU:n laajuisesti. Tilintarkastustuomioistuin toteaa myös, että edellä olevia tavoitteita on täydennetty ja selitetty vihreässä kirjassa, jonka mukaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen pitäisi: a) lisätä julkisten varojen käytön tehokkuutta siten, että saadaan aikaan mahdollisimman vahva kilpailu ja sujuvoitetaan hankintamenettelyjä liittämällä niihin hankintaviranomaisten erityistarpeisiin kohdennettuja yksinkertaistamistoimenpiteitä; b) luoda niille, joita säännöt koskevat, paremmat edellytykset hyödyntää julkisia hankintoja yhteisten yhteiskunnallisten tavoitteiden tukemisessa (esimerkiksi ympäristönsuojelu, innovoinnin ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä parhaiden mahdollisten olosuhteiden takaaminen korkealaatuisten julkisten palvelujen tarjoamiselle); c) torjua korruptiota ja suosintaa; d) vastata kysymykseen siitä, miten Euroopan yritysten pääsyä kolmansien maiden markkinoille voidaan parantaa ja e) paremmin taata oikeusvarmuus hankintaviranomaisille ja yrityksille. |
| --- | --- |

1.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että Eurooppa 2020 -strategian mukaan julkisilla hankinnoilla on pyrittävä a) parantamaan yritysten innovoinnin reunaehtoja ja hyödyntämään kysyntäpuolen toimia täysimääräisesti, b) tukemaan siirtymistä resurssitehokkaaseen ja vähähiiliseen talouteen muun muassa edistämällä vihreiden hankintojen laajempaa käyttöä sekä c) parantamaan erityisesti innovatiivisten keskisuurten pk-yritysten liiketoimintaympäristöä. Lisäksi Eurooppa 2020 -strategiassa painotetaan, että julkisissa hankinnoissa on varmistettava julkisten varojen mahdollisimman tehokas käyttö ja että julkisten hankintojen markkinat tulee pitää avoimina EU:n laajuisesti. Tilintarkastustuomioistuin toteaa myös, että edellä olevia tavoitteita on täydennetty ja selitetty vihreässä kirjassa, jonka mukaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen pitäisi: a) lisätä julkisten varojen käytön tehokkuutta siten, että saadaan aikaan mahdollisimman vahva kilpailu ja sujuvoitetaan hankintamenettelyjä liittämällä niihin hankintaviranomaisten erityistarpeisiin kohdennettuja yksinkertaistamistoimenpiteitä; b) luoda niille, joita säännöt koskevat, paremmat edellytykset hyödyntää julkisia hankintoja yhteisten yhteiskunnallisten tavoitteiden tukemisessa (esimerkiksi ympäristönsuojelu, innovoinnin ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä parhaiden mahdollisten olosuhteiden takaaminen korkealaatuisten julkisten palvelujen tarjoamiselle); c) torjua korruptiota ja suosintaa; d) vastata kysymykseen siitä, miten Euroopan yritysten pääsyä kolmansien maiden markkinoille voidaan parantaa ja e) paremmin taata oikeusvarmuus hankintaviranomaisille ja yrityksille.

| 2. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on tietoinen siitä, että vihreässä kirjassa uudistusta ajatellen mainitut tavoitteet saattavat olla keskenään ristiriitaisia ja että nämä erilaiset tavoitteet ”johtavat joskus erisuuntaisiin toimintavaihtoehtoihin, jotka edellyttävät perusteltua valintaa myöhemmässä vaiheessa”. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä komission huomautus on erittäin tärkeä nyt käynnistetyn prosessin onnistumiselle. Tilintarkastustuomioistuin pitää olennaisena, että komissio ensin määrittelee uudistuksen tavoitteet selkeästi ja yksiselitteisesti ja sen jälkeen jäsentelee ne huolellisesti ja, jos mahdollista, asettaa ne vielä tärkeysjärjestykseen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tältä osin, että uusien tavoitteiden sisällyttäminen EU:n julkisten hankintojen politiikkaan Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti saattaa lisätä säädöskehyksen monimutkaisuutta ja siten entisestään vaikeuttaa uudistuksen muiden tavoitteiden saavuttamista (esimerkiksi paremman oikeusvarmuuden takaaminen hankintaviranomaisille ja yrityksille). |
| --- | --- |

2.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on tietoinen siitä, että vihreässä kirjassa uudistusta ajatellen mainitut tavoitteet saattavat olla keskenään ristiriitaisia ja että nämä erilaiset tavoitteet ”johtavat joskus erisuuntaisiin toimintavaihtoehtoihin, jotka edellyttävät perusteltua valintaa myöhemmässä vaiheessa”. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä komission huomautus on erittäin tärkeä nyt käynnistetyn prosessin onnistumiselle. Tilintarkastustuomioistuin pitää olennaisena, että komissio ensin määrittelee uudistuksen tavoitteet selkeästi ja yksiselitteisesti ja sen jälkeen jäsentelee ne huolellisesti ja, jos mahdollista, asettaa ne vielä tärkeysjärjestykseen. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tältä osin, että uusien tavoitteiden sisällyttäminen EU:n julkisten hankintojen politiikkaan Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti saattaa lisätä säädöskehyksen monimutkaisuutta ja siten entisestään vaikeuttaa uudistuksen muiden tavoitteiden saavuttamista (esimerkiksi paremman oikeusvarmuuden takaaminen hankintaviranomaisille ja yrityksille).

| 3. | Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että keinot, jotka ovat tarkoituksenmukaisia uudistuksen joidenkin tavoitteiden kannalta, saattavatkin haitata muiden tavoitteiden saavuttamista. Neuvottelumenettelyn yleisempi käyttö, jota vihreässä kirjassa pohditaan, voi olla asianmukainen keino edistää markkinoiden avautumista ja tehostaa menettelyjä. Se saattaa kuitenkin vaikuttaa kielteisesti petosten ja korruption torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamiseen, koska se lisäisi hankintaviranomaisten harkintavaltaa. Yhteishankintoja lisäämällä puolestaan pyrittäisiin pääasiassa säästämään aikaa ja varoja, joita hankintaviranomaiselta kuluisi useiden hankintamenettelyjen järjestämiseen. Yhteishankintojen lisäämistä ei kuitenkaan ole helppo sovittaa yhteen sen kanssa, että tarjouskilpailuja ehdotetaan jaettavaksi useisiin eriin, mikä toisaalta helpottaisi pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

3.

Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että keinot, jotka ovat tarkoituksenmukaisia uudistuksen joidenkin tavoitteiden kannalta, saattavatkin haitata muiden tavoitteiden saavuttamista. Neuvottelumenettelyn yleisempi käyttö, jota vihreässä kirjassa pohditaan, voi olla asianmukainen keino edistää markkinoiden avautumista ja tehostaa menettelyjä. Se saattaa kuitenkin vaikuttaa kielteisesti petosten ja korruption torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamiseen, koska se lisäisi hankintaviranomaisten harkintavaltaa. Yhteishankintoja lisäämällä puolestaan pyrittäisiin pääasiassa säästämään aikaa ja varoja, joita hankintaviranomaiselta kuluisi useiden hankintamenettelyjen järjestämiseen. Yhteishankintojen lisäämistä ei kuitenkaan ole helppo sovittaa yhteen sen kanssa, että tarjouskilpailuja ehdotetaan jaettavaksi useisiin eriin, mikä toisaalta helpottaisi pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin.

| 4. | Lainsäädäntötoimenpiteet, joilla pyritään saavuttamaan jokin asetetuista tavoitteista, voivat vaikeuttaa toisten tavoitteiden saavuttamista. Tilintarkastustuomioistuin painottaa, että uusien lainsäädännöllisten toimenpiteiden käyttöönottoon liittyvien riskien inventoiminen ja lieventävien keinojen yksilöiminen ei riitä, vaan riskit on myös arvioitava – jos lieventävät keinot eivät ole oikeassa suhteessa riskien arvioituun vakavuuteen ja niiden toteutumisen todennäköisyyteen, on etsittävä vaihtoehtoisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

4.

Lainsäädäntötoimenpiteet, joilla pyritään saavuttamaan jokin asetetuista tavoitteista, voivat vaikeuttaa toisten tavoitteiden saavuttamista. Tilintarkastustuomioistuin painottaa, että uusien lainsäädännöllisten toimenpiteiden käyttöönottoon liittyvien riskien inventoiminen ja lieventävien keinojen yksilöiminen ei riitä, vaan riskit on myös arvioitava – jos lieventävät keinot eivät ole oikeassa suhteessa riskien arvioituun vakavuuteen ja niiden toteutumisen todennäköisyyteen, on etsittävä vaihtoehtoisia ratkaisuja.

| 5. | Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä ei ole kyseenalaistaa tavoitteita, joihin komissio pyrkii käynnistämällään uudistuksella. Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa silti, että kyseiset tavoitteet eivät joka tapauksessa saa vaikuttaa kielteisesti julkisten hankintojen säädöskehyksen perusperiaatteisiin, joita ovat muun muassa syrjimättömyyden, yhtäläisen kohtelun ja avoimuuden periaatteet. Tavoitteet eivät myöskään saa haitata hankintaviranomaisten ja veronmaksajien mahdollisuuksia saada hankintamenettelyllä aikaan parhaat mahdolliset tulokset käyttäen menettelyyn mahdollisimman vähän aikaa ja julkisia varoja. Tilintarkastustuomioistuin pitää huomattavan tärkeänä oikeusvarmuutta koskevan tavoitteen saavuttamista, sillä se merkitsisi, että julkisten hankintojen säädöskehys on vakaa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo näin ollen, että kaikki uudistukset olisi perusteltava pakottavilla tarpeilla. |
| --- | --- |

5.

Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä ei ole kyseenalaistaa tavoitteita, joihin komissio pyrkii käynnistämällään uudistuksella. Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa silti, että kyseiset tavoitteet eivät joka tapauksessa saa vaikuttaa kielteisesti julkisten hankintojen säädöskehyksen perusperiaatteisiin, joita ovat muun muassa syrjimättömyyden, yhtäläisen kohtelun ja avoimuuden periaatteet. Tavoitteet eivät myöskään saa haitata hankintaviranomaisten ja veronmaksajien mahdollisuuksia saada hankintamenettelyllä aikaan parhaat mahdolliset tulokset käyttäen menettelyyn mahdollisimman vähän aikaa ja julkisia varoja. Tilintarkastustuomioistuin pitää huomattavan tärkeänä oikeusvarmuutta koskevan tavoitteen saavuttamista, sillä se merkitsisi, että julkisten hankintojen säädöskehys on vakaa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo näin ollen, että kaikki uudistukset olisi perusteltava pakottavilla tarpeilla.

| 6. | Tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaan ei kuulu sen kommentoiminen, missä määrin julkisen hankinnan menettelyillä olisi aiempaa paremmin edistettävä muita politiikkoja tai yhteiskunnallisia tavoitteita (esimerkiksi ympäristönsuojelu, energiatehokkuus ja ilmastonmuutoksen torjunta sekä innovoinnin ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen). Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että uusien ehtojen asettaminen julkisen hankintamenettelyn laillisuudelle voi lisätä kustannuksia ja monimutkaisuutta ja siten aiheuttaa lisäriskejä kustannusvaikuttavuudelle ja lainsäädännön noudattamiselle. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin toteaa, että nykyiset säännöt, joihin sisältyy käsite ”kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous”, antavat jossakin määrin mahdollisuuden ottaa huomioon pitkällä aikavälillä merkityksellisiä laadullisia tekijöitä (kuten elinkaari- ja toimintakustannukset). Nykyiset säännöt antavat näin mahdollisuuden lieventää hintakriteerin painoarvoa ilman, että luovuttaisiin tarpeesta perustaa päätökset hinta-laatusuhteeseen. |
| --- | --- |

6.

Tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaan ei kuulu sen kommentoiminen, missä määrin julkisen hankinnan menettelyillä olisi aiempaa paremmin edistettävä muita politiikkoja tai yhteiskunnallisia tavoitteita (esimerkiksi ympäristönsuojelu, energiatehokkuus ja ilmastonmuutoksen torjunta sekä innovoinnin ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen). Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että uusien ehtojen asettaminen julkisen hankintamenettelyn laillisuudelle voi lisätä kustannuksia ja monimutkaisuutta ja siten aiheuttaa lisäriskejä kustannusvaikuttavuudelle ja lainsäädännön noudattamiselle. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin toteaa, että nykyiset säännöt, joihin sisältyy käsite ”kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous”, antavat jossakin määrin mahdollisuuden ottaa huomioon pitkällä aikavälillä merkityksellisiä laadullisia tekijöitä (kuten elinkaari- ja toimintakustannukset). Nykyiset säännöt antavat näin mahdollisuuden lieventää hintakriteerin painoarvoa ilman, että luovuttaisiin tarpeesta perustaa päätökset hinta-laatusuhteeseen.

| 7. | Tilintarkastustuomioistuin ymmärtää, että pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen hankintamenettelyihin voi olla erityisen huomion kohteena. Se on havainnut, että pk-yritykset osallistuvat yleisesti ottaen tarjouskilpailuihin harvoin ja että osallistujia ei ole kaikkialta EU:sta. Tiedonsaannin vaikeuden lisäksi hallintokustannukset muodostavat merkittävän esteen pk-yritysten tosiasialliselle osallistumiselle. Tarjoamalla koulutusta ja tietoa tai alueellisten tukipalvelujen avulla keskisuuria yrityksiä voitaisiin rohkaista osallistumaan julkisiin hankintamenettelyihin. Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan kannata sitä, että tarjouskilpailun voittanut tarjoaja velvoitettaisiin teettämään tietty osuus varsinaisesta sopimuksesta alihankintana. Tällaisista säännöksistä aiheutuvat oikeudelliset ja käytännön hankaluudet olisivat saatavia hyötyjä suuremmat. |
| --- | --- |

7.

Tilintarkastustuomioistuin ymmärtää, että pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen hankintamenettelyihin voi olla erityisen huomion kohteena. Se on havainnut, että pk-yritykset osallistuvat yleisesti ottaen tarjouskilpailuihin harvoin ja että osallistujia ei ole kaikkialta EU:sta. Tiedonsaannin vaikeuden lisäksi hallintokustannukset muodostavat merkittävän esteen pk-yritysten tosiasialliselle osallistumiselle. Tarjoamalla koulutusta ja tietoa tai alueellisten tukipalvelujen avulla keskisuuria yrityksiä voitaisiin rohkaista osallistumaan julkisiin hankintamenettelyihin. Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan kannata sitä, että tarjouskilpailun voittanut tarjoaja velvoitettaisiin teettämään tietty osuus varsinaisesta sopimuksesta alihankintana. Tällaisista säännöksistä aiheutuvat oikeudelliset ja käytännön hankaluudet olisivat saatavia hyötyjä suuremmat.

Säädöskehystä olisi selkeytettävä ja hallinnollisia rasitteita kevennettävä

| 8. | Tilintarkastustuomioistuin pitää tarpeellisena eräiden peruskäsitteiden tarkentamista niin, että hankintaviranomaisten ja yritysten oikeusvarmuutta voidaan parantaa. Sääntöjä on mahdollista sekä yksinkertaistaa että selkeyttää kattavamman ja yksityiskohtaisemman säädöskehyksen avulla. |
| --- | --- |

8.

Tilintarkastustuomioistuin pitää tarpeellisena eräiden peruskäsitteiden tarkentamista niin, että hankintaviranomaisten ja yritysten oikeusvarmuutta voidaan parantaa. Sääntöjä on mahdollista sekä yksinkertaistaa että selkeyttää kattavamman ja yksityiskohtaisemman säädöskehyksen avulla.

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että uuteen säädöskehykseen olisi sisällytettävä ”sääntöjä”, jotka pohjautuvat EU:n oikeuskäytäntöön, ja monet vihreän kirjan ehdotuksista onkin johdettu unionin tuomioistuimen tai unionin yleisen tuomioistuimen päätöksistä. Tilintarkastustuomioistuimen näkemys on, että hankintaviranomaiset tarvitsevat täsmällisiä ohjeita, jotka perustuvat helposti kaikkien saatavilla oleviin sääntöihin. Asiaa on kuitenkin analysoitava, kuten komissio tekeekin, ennen kuin lainsäädäntöön sisällytetään uusia julkisten hankintojen ”sääntöjä”, jotka pohjautuvat unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön. |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että uuteen säädöskehykseen olisi sisällytettävä ”sääntöjä”, jotka pohjautuvat EU:n oikeuskäytäntöön, ja monet vihreän kirjan ehdotuksista onkin johdettu unionin tuomioistuimen tai unionin yleisen tuomioistuimen päätöksistä. Tilintarkastustuomioistuimen näkemys on, että hankintaviranomaiset tarvitsevat täsmällisiä ohjeita, jotka perustuvat helposti kaikkien saatavilla oleviin sääntöihin. Asiaa on kuitenkin analysoitava, kuten komissio tekeekin, ennen kuin lainsäädäntöön sisällytetään uusia julkisten hankintojen ”sääntöjä”, jotka pohjautuvat unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että nykyisten direktiivien soveltamisala vaikuttaa kaikkien osapuolten oikeusvarmuuteen etenkin tapauksissa, joissa yksityiset yritykset saavat julkisia avustuksia. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan on tärkeää, että EU:n tulevien hankintasääntöjen soveltamisala määritellään selvästi ja pidetään erillään julkiset hankinnat ja tukien myöntäminen. Samoin olisi hyvä määritellä entistä selkeämmin tahot, joihin julkisten hankintojen sääntöjä sovelletaan, sekä julkisen sektorin sisäisen yhteistyön toteutusala ja edellytykset. Lisäksi voitaisiin tarkistaa eri käsitteiden erottelua lainsäädännössä (esimerkiksi urakat, tavaratoimitukset ja palvelusopimukset), rajoituksia (A- ja B-palvelut) ja sopimusten jättämistä soveltamisalan ulkopuolelle, jos näitä osatekijöitä pidetään tarpeettomina. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että nykyisten direktiivien soveltamisala vaikuttaa kaikkien osapuolten oikeusvarmuuteen etenkin tapauksissa, joissa yksityiset yritykset saavat julkisia avustuksia. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan on tärkeää, että EU:n tulevien hankintasääntöjen soveltamisala määritellään selvästi ja pidetään erillään julkiset hankinnat ja tukien myöntäminen. Samoin olisi hyvä määritellä entistä selkeämmin tahot, joihin julkisten hankintojen sääntöjä sovelletaan, sekä julkisen sektorin sisäisen yhteistyön toteutusala ja edellytykset. Lisäksi voitaisiin tarkistaa eri käsitteiden erottelua lainsäädännössä (esimerkiksi urakat, tavaratoimitukset ja palvelusopimukset), rajoituksia (A- ja B-palvelut) ja sopimusten jättämistä soveltamisalan ulkopuolelle, jos näitä osatekijöitä pidetään tarpeettomina.

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin pitää direktiiveissä nykyisin annettuja erilaisia menettelyvaihtoehtoja yleisesti ottaen tyydyttävinä. On tärkeää välttää menettelyjä, jotka voivat johtaa syrjintään tai avoimuuden vähenemiseen tai jotka vaarantaisivat oikeudenmukaista ja tosiasiallista kilpailua koskevan periaatteen toteutumisen. Nopeutettuihin menettelyihin ja neuvottelumenettelyjen mahdolliseen yleistymiseen liittyy selvästi suuria riskejä, joiden hallinta edellyttäisi kenties suhteettomia ponnisteluja. Toisaalta on tärkeää, että hankintamenettelyä valittaessa otetaan huomioon tarjonnan rakenne ja markkinoiden ominaisuudet. Avoimen menettelyn käyttö ei siis ehkä ole tarkoituksenmukaista, jos kilpailu on eri syistä tosiasiassa vähäistä (esimerkiksi teknisten vaatimusten, yksinoikeuden, tarvittavien sopimusten, tietyn tavaran markkinoiden rakenteen tai paikallisen markkinatilanteen vuoksi). |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin pitää direktiiveissä nykyisin annettuja erilaisia menettelyvaihtoehtoja yleisesti ottaen tyydyttävinä. On tärkeää välttää menettelyjä, jotka voivat johtaa syrjintään tai avoimuuden vähenemiseen tai jotka vaarantaisivat oikeudenmukaista ja tosiasiallista kilpailua koskevan periaatteen toteutumisen. Nopeutettuihin menettelyihin ja neuvottelumenettelyjen mahdolliseen yleistymiseen liittyy selvästi suuria riskejä, joiden hallinta edellyttäisi kenties suhteettomia ponnisteluja. Toisaalta on tärkeää, että hankintamenettelyä valittaessa otetaan huomioon tarjonnan rakenne ja markkinoiden ominaisuudet. Avoimen menettelyn käyttö ei siis ehkä ole tarkoituksenmukaista, jos kilpailu on eri syistä tosiasiassa vähäistä (esimerkiksi teknisten vaatimusten, yksinoikeuden, tarvittavien sopimusten, tietyn tavaran markkinoiden rakenteen tai paikallisen markkinatilanteen vuoksi).

| 12. | Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan vihreässä kirjassa on aiheellisesti tuotu esiin joitakin säädöskehyksen puutteita, jotka saattavat vaarantaa oikeusvarmuuden etenkin sopimusten täytäntöönpanovaiheessa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että EU:n säädöskehystä olisi selkeytettävä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön pohjalta, jotta voidaan säännellä tapauksia, joissa voimassa olevaan sopimukseen tehdään ”olennaisia muutoksia”, sekä sopimuspuolta ja sopimuksen päättymistä koskevia muutoksia. Niissä tapauksissa, joissa uusi hankintamenettely joudutaan järjestämään, ei kuitenkaan ole perusteita sille, miksi uuden menettelyn pitäisi olla joustavampi. Hankintasäännöissä olisi myös annettava hankintaviranomaiselle mahdollisuus rajoittaa alihankinta tietylle tasolle, jotta voidaan välttää oikeudelliset ja käytännön vaikeudet, joita voi aiheutua, jos alihankkijat suorittavat sopimuksen täytäntöönpanon suurelta osin tai kokonaan. |
| --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan vihreässä kirjassa on aiheellisesti tuotu esiin joitakin säädöskehyksen puutteita, jotka saattavat vaarantaa oikeusvarmuuden etenkin sopimusten täytäntöönpanovaiheessa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että EU:n säädöskehystä olisi selkeytettävä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön pohjalta, jotta voidaan säännellä tapauksia, joissa voimassa olevaan sopimukseen tehdään ”olennaisia muutoksia”, sekä sopimuspuolta ja sopimuksen päättymistä koskevia muutoksia. Niissä tapauksissa, joissa uusi hankintamenettely joudutaan järjestämään, ei kuitenkaan ole perusteita sille, miksi uuden menettelyn pitäisi olla joustavampi. Hankintasäännöissä olisi myös annettava hankintaviranomaiselle mahdollisuus rajoittaa alihankinta tietylle tasolle, jotta voidaan välttää oikeudelliset ja käytännön vaikeudet, joita voi aiheutua, jos alihankkijat suorittavat sopimuksen täytäntöönpanon suurelta osin tai kokonaan.

| 13. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että hallinnollisten rasitteiden keventäminen eri toimenpitein hyödyttäisi sekä taloudellisia toimijoita (etenkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä) että hankintaviranomaisia. Tällaisia toimenpiteitä voisivat olla seuraavat: vain ratkaisuvaiheeseen valittujen tarjoajien olisi esitettävä todentavat asiakirjat tarkastettavaksi, yrityksen omat lausunnot (tarjoajan riski) tai taloudellisia valmiuksia koskevien todisteiden oikeasuhteisuus. Muihin toimenpiteisiin, joilla voidaan keventää hallinnollisia rasitteita ja ottaa paremmin huomioon hankintaviranomaisten tarpeet, voisivat kuulua yksinkertaistetut ostot alimpaan hintaan ”kaupallisten tavaroiden ja palvelujen” osalta; valinta- ja ratkaisuperusteiden joustavampi tutkiminen; jo olemassa olevien menettelyjen käytön lisääminen etenkin pienten hankintaviranomaisten kohdalla (yhteishankintaviranomaiset ja puitesopimukset) tai joustavampien välineiden kehittäminen (kuten vertailuarvoon kytketty neuvottelumenettely tietyn kynnysarvon alittuessa). Menettelyjen liiallinen joustavuus voi kuitenkin lisätä väärinkäytösten ja syrjinnän riskiä. |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että hallinnollisten rasitteiden keventäminen eri toimenpitein hyödyttäisi sekä taloudellisia toimijoita (etenkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä) että hankintaviranomaisia. Tällaisia toimenpiteitä voisivat olla seuraavat: vain ratkaisuvaiheeseen valittujen tarjoajien olisi esitettävä todentavat asiakirjat tarkastettavaksi, yrityksen omat lausunnot (tarjoajan riski) tai taloudellisia valmiuksia koskevien todisteiden oikeasuhteisuus. Muihin toimenpiteisiin, joilla voidaan keventää hallinnollisia rasitteita ja ottaa paremmin huomioon hankintaviranomaisten tarpeet, voisivat kuulua yksinkertaistetut ostot alimpaan hintaan ”kaupallisten tavaroiden ja palvelujen” osalta; valinta- ja ratkaisuperusteiden joustavampi tutkiminen; jo olemassa olevien menettelyjen käytön lisääminen etenkin pienten hankintaviranomaisten kohdalla (yhteishankintaviranomaiset ja puitesopimukset) tai joustavampien välineiden kehittäminen (kuten vertailuarvoon kytketty neuvottelumenettely tietyn kynnysarvon alittuessa). Menettelyjen liiallinen joustavuus voi kuitenkin lisätä väärinkäytösten ja syrjinnän riskiä.

| 14. | Tilintarkastustuomioistuin on hyvin tietoinen siitä, että julkiset hankinnat muodostavat menettelyjen eheyden osalta riskialttiin alan, jolla sääntöjenvastaiset toimintatavat ja käytännöt (muun muassa eturistiriidat, suosinta, petokset ja korruptio) voivat kaikilla tasoilla vääristää kilpailun oikeudenmukaisuutta ja vähentää mahdollisten tarjoajien osallistumishalukkuutta. Riskien lieventämiseksi tarvitaan yhteisiä toimia sekä EU:n että kansallisella tasolla. Hankintamenettelyjä koskevien tasapuolisempien toimintaedellytysten luomista kaikkialla EU:ssa voitaisiin merkittävällä tavalla edistää siten, että EU:n tasolla selkeytettäisiin määritelmiä (esimerkiksi ”eturistiriita” ja ”vakava virhe ammattitoiminnassa”) ja otettaisiin käyttöön tiettyjä toimenpiteitä sääntöjenvastaisten käytäntöjen ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja estämiseksi (muun muassa koulutus, yrityksen omat lausunnot, käytännesäännöt, automaattiset seuraamukset, ilmiantajien suojelu ja sääntöjenvastaisten tarjoajien poissulkemista koskeva tiedonvaihto jäsenvaltioiden kesken). |
| --- | --- |

14.

Tilintarkastustuomioistuin on hyvin tietoinen siitä, että julkiset hankinnat muodostavat menettelyjen eheyden osalta riskialttiin alan, jolla sääntöjenvastaiset toimintatavat ja käytännöt (muun muassa eturistiriidat, suosinta, petokset ja korruptio) voivat kaikilla tasoilla vääristää kilpailun oikeudenmukaisuutta ja vähentää mahdollisten tarjoajien osallistumishalukkuutta. Riskien lieventämiseksi tarvitaan yhteisiä toimia sekä EU:n että kansallisella tasolla. Hankintamenettelyjä koskevien tasapuolisempien toimintaedellytysten luomista kaikkialla EU:ssa voitaisiin merkittävällä tavalla edistää siten, että EU:n tasolla selkeytettäisiin määritelmiä (esimerkiksi ”eturistiriita” ja ”vakava virhe ammattitoiminnassa”) ja otettaisiin käyttöön tiettyjä toimenpiteitä sääntöjenvastaisten käytäntöjen ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja estämiseksi (muun muassa koulutus, yrityksen omat lausunnot, käytännesäännöt, automaattiset seuraamukset, ilmiantajien suojelu ja sääntöjenvastaisten tarjoajien poissulkemista koskeva tiedonvaihto jäsenvaltioiden kesken).

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän lausunnon Luxemburgissa 26. toukokuuta 2011 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  KOM(2011) 15 lopullinen, 27. tammikuuta 2011.

1

(2)  KOM(2010) 2020 lopullinen, 3. maaliskuuta 2010, ja neuvoston päätelmät, 17. kesäkuuta 2010, osa I.

2

(3)  Tällaisia rikkomuksia ovat muun muassa seuraavat: riittävää julkisuutta ja avoimuutta koskevaa vaatimusta ei ole noudatettu; sopimus on tehty ilman kilpailuttamista, vaikka se ei ollut erittäin kiireellinen; on sovellettu laittomia valinta- tai ratkaisuperusteita; tasapuolisen kohtelun periaatetta ei ole noudatettu (yhden tarjoajan kanssa on neuvoteltu hankintamenettelyn kuluessa) tai on suoraan sovittu lisäurakoista tai -palveluista, jotka ylittävät direktiiveissä asetetut rajoitukset.

3

---