# Eiropas Savienības C 195/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.195.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 195 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 2. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.195.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 195

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 2. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2011/C 195/01 | Atzinums Nr. 4/2011 par Komisijas Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju (saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Revīzijas palāta

2011/C 195/01

Atzinums Nr. 4/2011 par Komisijas Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju (saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu)

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu)

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Revīzijas palāta

| 2.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 195/1

---

ATZINUMS Nr. 4/2011

par Komisijas Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu)

2011/C 195/01

Gan kā Eiropas Savienības budžeta ārējās revīzijas iestāde, gan kā publiska iestāde, kura pati darbojas kā līgumslēdzēja iestāde, Palāta atzinīgi vērtē iespēju sniegt savu ieguldījumu atklātajā apspriešanā par Komisijas Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju.

Palātas pieredze, kas gūta, revidējot publiskos iepirkumus, ļauj secināt, ka regulāri novērojamās neatbilstības problēmas ir saistītas ar trūkumiem esošo noteikumu īstenošanā un ka ieviešanas līmenī var veikt būtiskus uzlabojumus.

Palāta atzīmē, ka Zaļā grāmata ir izvirzījusi vērienīgus mērķus – to ir ļoti daudz un reizēm tie ir savstarpēji pretrunīgi. Šādā mērķu pārpilnībā ir jāveic labi pārdomāta izvēle, ievērojot, ka izmaksu palielināšana un noteikumu turpmāka sarežģīšana var apdraudēt izmaksu efektivitāti un tiesību aktu ievērošanu.

Palāta norāda, ka ir iespējami daži uzlabojumi, lai samazinātu administratīvo slogu gan līgumslēdzējām iestādēm, gan uzņēmumiem, taču tas jādara, nekaitējot vienlīdzīgai piekļuvei, godīgai konkurencei un publisko līdzekļu produktīvai izlietošanai. Esošajos tiesību aktos vērojamās nepilnības, neskaidras vai pārprotamas jomas apdraud visu iesaistīto personu tiesisko drošību un procedūru integritāti. Tāpēc noteikumi būtu jāformulē skaidrāk.

EIROPAS SAVIENĪBAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 287. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju (1),

tā kā:

Komisija, atsaucoties uz Zaļo grāmatu, ir sākusi plašu sabiedrisko apspriešanu par Eiropas Savienības publiskā iepirkuma politikas modernizāciju ar mērķi to saskaņot ar dokumentu “EIROPA 2020 Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (2).

Palātas pieredze, kas gūta, revidējot publiskos iepirkumus, ļauj secināt, ka regulāri novērojamās neatbilstības problēmas (3), kas ir cēlonis nozīmīgām kļūdām attiecībā uz darījumu likumību un pareizību, ir saistītas ar trūkumiem esošo noteikumu īstenošanā un ka ieviešanas līmenī var veikt būtiskus uzlabojumus.

Palāta, kas ir gan Eiropas Savienības budžeta ārējās revīzijas iestāde, gan publiska iestāde, kura pati darbojas kā līgumslēdzēja iestāde, atzinīgi vērtē iespēju sniegt savu ieguldījumu apspriešanā un dalīties pieredzē šajā jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Skaidri formulētu un reālu mērķu noteikšana

| 1. | Palāta atzīmē, ka dokumentā “EIROPA 2020 Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ir noteikts: a) uzlabot pamatnosacījumus, lai sekmētu inovāciju uzņēmumos, pilnībā izmantojot pieprasījuma puses politiku; b) atbalstīt pāreju uz ekonomiku, kas būtu resursu ziņā efektīva un ar zemu oglekļa emisiju saturu, piemēram, sekmējot videi nekaitīga publiskā iepirkuma plašāku izmantošanu, un c) uzlabot uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši inovatīviem MVU; turklāt tajā ir uzsvērts, ka publiskā iepirkuma politikai jābūt tādai, lai nodrošinātu publisko līdzekļu visefektīvāko izmantošanu, un iepirkuma tirgiem jābūt atvērtiem visā ES. Palāta arī norāda, ka minētie mērķi ir papildināti vai izskaidroti Zaļajā grāmatā, kurā noteikts, ka publiskā iepirkuma noteikumiem jābūt šādiem: a) palielināt valsts izdevumu efektivitāti, nodrošinot pēc iespējas lielāku konkurenci, un vienkāršot iepirkuma procedūras, veicot mērķtiecīgus vienkāršošanas pasākumus, kas atbilst līgumslēdzēju iestāžu vajadzībām; b) tiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi, ļaut labāk izmantot publisko iepirkumu, atbalstot kopīgus sociālos mērķus, tādus kā vides aizsardzība, inovācijas un sociālās integrācijas veicināšana, kā arī visatbilstošāko apstākļu radīšana, lai nodrošinātu augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus; c) novērst un apkarot korupciju un favorītismu; d) risināt jautājumu par to, kā uzlabot Eiropas uzņēmumu piekļuvi trešo valstu tirgiem; e) uzlabot līgumslēdzēju iestāžu un uzņēmumu juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

1.

Palāta atzīmē, ka dokumentā “EIROPA 2020 Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ir noteikts: a) uzlabot pamatnosacījumus, lai sekmētu inovāciju uzņēmumos, pilnībā izmantojot pieprasījuma puses politiku; b) atbalstīt pāreju uz ekonomiku, kas būtu resursu ziņā efektīva un ar zemu oglekļa emisiju saturu, piemēram, sekmējot videi nekaitīga publiskā iepirkuma plašāku izmantošanu, un c) uzlabot uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši inovatīviem MVU; turklāt tajā ir uzsvērts, ka publiskā iepirkuma politikai jābūt tādai, lai nodrošinātu publisko līdzekļu visefektīvāko izmantošanu, un iepirkuma tirgiem jābūt atvērtiem visā ES. Palāta arī norāda, ka minētie mērķi ir papildināti vai izskaidroti Zaļajā grāmatā, kurā noteikts, ka publiskā iepirkuma noteikumiem jābūt šādiem: a) palielināt valsts izdevumu efektivitāti, nodrošinot pēc iespējas lielāku konkurenci, un vienkāršot iepirkuma procedūras, veicot mērķtiecīgus vienkāršošanas pasākumus, kas atbilst līgumslēdzēju iestāžu vajadzībām; b) tiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi, ļaut labāk izmantot publisko iepirkumu, atbalstot kopīgus sociālos mērķus, tādus kā vides aizsardzība, inovācijas un sociālās integrācijas veicināšana, kā arī visatbilstošāko apstākļu radīšana, lai nodrošinātu augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus; c) novērst un apkarot korupciju un favorītismu; d) risināt jautājumu par to, kā uzlabot Eiropas uzņēmumu piekļuvi trešo valstu tirgiem; e) uzlabot līgumslēdzēju iestāžu un uzņēmumu juridisko noteiktību.

| 2. | Palāta atzīmē, ka Komisija apzinās: Zaļajā grāmatā reformai noteiktie dažādie mērķi var būt pretrunīgi un šie dažādie mērķi “dažkārt liek pieņemt pretrunīgas politiskās ievirzes, tādēļ vēlākā posmā būs jāveic labi pārdomāta izvēle”. Palāta uzskata, ka šī Komisijas piezīme ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmīgi īstenotu iesākto procesu. Ir būtiski, lai Komisija pirmām kārtām skaidri un noteikti formulē mērķus un pēc tam tos precīzi definē vai, ja iespējams, sarindo prioritārā secībā. Šajā sakarā Palāta norāda, ka jaunu mērķu pievienošana ES publiskā iepirkuma politikai saskaņā ar dokumentu “EIROPA 2020 Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” var papildus sarežģīt tiesisko regulējumu un tādējādi radīt papildu grūtības citu reformas izvirzīto mērķu sasniegšanai, piemēram, līgumslēdzēju iestāžu un uzņēmumu juridiskās noteiktības uzlabošanai. |
| --- | --- |

2.

Palāta atzīmē, ka Komisija apzinās: Zaļajā grāmatā reformai noteiktie dažādie mērķi var būt pretrunīgi un šie dažādie mērķi “dažkārt liek pieņemt pretrunīgas politiskās ievirzes, tādēļ vēlākā posmā būs jāveic labi pārdomāta izvēle”. Palāta uzskata, ka šī Komisijas piezīme ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmīgi īstenotu iesākto procesu. Ir būtiski, lai Komisija pirmām kārtām skaidri un noteikti formulē mērķus un pēc tam tos precīzi definē vai, ja iespējams, sarindo prioritārā secībā. Šajā sakarā Palāta norāda, ka jaunu mērķu pievienošana ES publiskā iepirkuma politikai saskaņā ar dokumentu “EIROPA 2020 Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” var papildus sarežģīt tiesisko regulējumu un tādējādi radīt papildu grūtības citu reformas izvirzīto mērķu sasniegšanai, piemēram, līgumslēdzēju iestāžu un uzņēmumu juridiskās noteiktības uzlabošanai.

| 3. | Palāta uzsver, ka izvirzīto mērķu sasniegšanai izmantotie līdzekļi, lai gan atbilstoši dažu mērķu sasniegšanai, var radīt nevēlamas blakusparādības citu mērķu sasniegšanai. Šajā sakarā jāņem vērā, ka Zaļajā grāmatā apsvērtā sarunu procedūras vispārēja piemērošana – kaut arī tas ir noderīgs līdzeklis, lai veicinātu tirgu atvēršanu un paaugstinātu procedūru efektivitāti, – var negatīvi ietekmēt krāpšanas un korupcijas novēršanu, jo līgumslēdzējām iestādēm tiks dota lielāka rīcības brīvība. Līdzīgi arī kopīgā iepirkuma plaša piemērošana – tā mērķis ir galvenokārt ietaupīt līgumslēdzēju iestāžu laiku un līdzekļus, kas saistīti ar daudzu konkursa procedūru rīkošanu, – nav viegli saskaņojama ar ierosinājumu sadalīt konkursu vairākās daļās, lai maziem un vidējiem uzņēmumiem atvieglotu pieeju publiskajam iepirkumam. |
| --- | --- |

3.

Palāta uzsver, ka izvirzīto mērķu sasniegšanai izmantotie līdzekļi, lai gan atbilstoši dažu mērķu sasniegšanai, var radīt nevēlamas blakusparādības citu mērķu sasniegšanai. Šajā sakarā jāņem vērā, ka Zaļajā grāmatā apsvērtā sarunu procedūras vispārēja piemērošana – kaut arī tas ir noderīgs līdzeklis, lai veicinātu tirgu atvēršanu un paaugstinātu procedūru efektivitāti, – var negatīvi ietekmēt krāpšanas un korupcijas novēršanu, jo līgumslēdzējām iestādēm tiks dota lielāka rīcības brīvība. Līdzīgi arī kopīgā iepirkuma plaša piemērošana – tā mērķis ir galvenokārt ietaupīt līgumslēdzēju iestāžu laiku un līdzekļus, kas saistīti ar daudzu konkursa procedūru rīkošanu, – nav viegli saskaņojama ar ierosinājumu sadalīt konkursu vairākās daļās, lai maziem un vidējiem uzņēmumiem atvieglotu pieeju publiskajam iepirkumam.

| 4. | Tiesību normas, kuras paredzētas viena izvirzītā mērķa sasniegšanai, var radīt nevēlamas blakusparādības, kas kavēs dažu citu mērķu sasniegšanu. Šajā sakarā Palāta uzsver, ka līdz ar jaunu tiesību normu ieviešanu saistīto risku uzskaitīšana un to novēršanai vajadzīgo līdzekļu noteikšana vien nav pietiekama. Ir jānovērtē arī tas, cik nopietni ir riski un cik iespējama ir to īstenošanās, un, ja līdzekļi to novēršanai nav atbilstīgi, ir jāizpēta alternatīvi risinājumi. |
| --- | --- |

4.

Tiesību normas, kuras paredzētas viena izvirzītā mērķa sasniegšanai, var radīt nevēlamas blakusparādības, kas kavēs dažu citu mērķu sasniegšanu. Šajā sakarā Palāta uzsver, ka līdz ar jaunu tiesību normu ieviešanu saistīto risku uzskaitīšana un to novēršanai vajadzīgo līdzekļu noteikšana vien nav pietiekama. Ir jānovērtē arī tas, cik nopietni ir riski un cik iespējama ir to īstenošanās, un, ja līdzekļi to novēršanai nav atbilstīgi, ir jāizpēta alternatīvi risinājumi.

| 5. | Palātas uzdevums nav apšaubīt politikas mērķus, kurus Komisija izvirzījusi sāktajā reformu procesā. Tomēr Palāta atgādina, ka neatkarīgi no tā, kādi ir šie mērķi, tie nedrīkst skart publiskā iepirkumu procedūras tiesiskā regulējuma pamatmērķus, proti, nediskriminācijas principa ievērošanu, vienlīdzīgu attieksmi un pārredzamību, kā arī ietekmēt pēc iespējas labāko publiskā iepirkuma rezultātu nodrošināšanu ar iespējami mazākiem laika un publisko līdzekļu tēriņiem līgumslēdzējām iestādēm un nodokļu maksātājiem. Šajā kontekstā Palāta piešķir lielu nozīmi juridiskās noteiktības mērķim, jo šā mērķa sasniegšana nozīmē publiskā iepirkuma tiesiskā regulējuma stabilitāti. Tāpēc Palāta uzskata, ka jebkuru veicamo reformu pamatā jābūt neapstrīdamai vajadzībai, kas attaisno šīs reformas. |
| --- | --- |

5.

Palātas uzdevums nav apšaubīt politikas mērķus, kurus Komisija izvirzījusi sāktajā reformu procesā. Tomēr Palāta atgādina, ka neatkarīgi no tā, kādi ir šie mērķi, tie nedrīkst skart publiskā iepirkumu procedūras tiesiskā regulējuma pamatmērķus, proti, nediskriminācijas principa ievērošanu, vienlīdzīgu attieksmi un pārredzamību, kā arī ietekmēt pēc iespējas labāko publiskā iepirkuma rezultātu nodrošināšanu ar iespējami mazākiem laika un publisko līdzekļu tēriņiem līgumslēdzējām iestādēm un nodokļu maksātājiem. Šajā kontekstā Palāta piešķir lielu nozīmi juridiskās noteiktības mērķim, jo šā mērķa sasniegšana nozīmē publiskā iepirkuma tiesiskā regulējuma stabilitāti. Tāpēc Palāta uzskata, ka jebkuru veicamo reformu pamatā jābūt neapstrīdamai vajadzībai, kas attaisno šīs reformas.

| 6. | Lai gan Palātas uzdevums nav izteikt vērtējumu par to, cik lielā mērā publiskā iepirkuma procedūras būtu jāizmanto, lai labāk atbalstītu citus politikas un sociālos mērķus (tādus kā vides aizsardzība, energoefektivitāte, klimata pārmaiņu novēršana vai inovācijas un sociālās integrācijas veicināšana), tā uzskata, ka jaunu nosacījumu ieviešana publiskā iepirkuma procedūras tiesiskajā regulējumā var palielināt izmaksas un padarīt to sarežģītāku, tādējādi vēl vairāk apdraudot izmaksu efektivitāti un tiesību aktu ievērošanu. Turklāt Palāta norāda, ka pašreizējie noteikumi, tostarp “ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma” jēdziens, sniedz zināmu rīcības brīvību, lai salāgotu kvalitatīvos un ilgtermiņa parametrus (tādus kā dzīves cikla un darbības izmaksas), un šos noteikumus var izmantot, lai ierobežotu cenas kritērija ietekmi, tajā pašā laikā neatceļot prasību pamatot lēmumu ar cenas un kvalitātes attiecību. |
| --- | --- |

6.

Lai gan Palātas uzdevums nav izteikt vērtējumu par to, cik lielā mērā publiskā iepirkuma procedūras būtu jāizmanto, lai labāk atbalstītu citus politikas un sociālos mērķus (tādus kā vides aizsardzība, energoefektivitāte, klimata pārmaiņu novēršana vai inovācijas un sociālās integrācijas veicināšana), tā uzskata, ka jaunu nosacījumu ieviešana publiskā iepirkuma procedūras tiesiskajā regulējumā var palielināt izmaksas un padarīt to sarežģītāku, tādējādi vēl vairāk apdraudot izmaksu efektivitāti un tiesību aktu ievērošanu. Turklāt Palāta norāda, ka pašreizējie noteikumi, tostarp “ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma” jēdziens, sniedz zināmu rīcības brīvību, lai salāgotu kvalitatīvos un ilgtermiņa parametrus (tādus kā dzīves cikla un darbības izmaksas), un šos noteikumus var izmantot, lai ierobežotu cenas kritērija ietekmi, tajā pašā laikā neatceļot prasību pamatot lēmumu ar cenas un kvalitātes attiecību.

| 7. | Palāta saprot, ka īpaša uzmanība ir pievēršama mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvei publiskajiem iepirkumiem. Tā ir ievērojusi, ka MVU parasti reti piedalās konkursos un ierobežoti – Eiropas pārrobežu kontekstā. Nopietns šķērslis ir nepietiekama piekļuve informācijai, kā arī administratīvie izdevumi. Vidējo uzņēmumu piedalīšanos varētu veicināt mācības un informācijas sniegšana vai reģionālie palīdzības dienesti. Tomēr Palāta neatbalsta ieteikumu uzvarējušajiem pretendentiem likt slēgt apakšuzņēmuma līgumus par galvenā līguma daļas izpildi, jo ar šādu noteikumu īstenošanu saistītās juridiskās un praktiskās grūtības būs lielākas par ieguvumu. |
| --- | --- |

7.

Palāta saprot, ka īpaša uzmanība ir pievēršama mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvei publiskajiem iepirkumiem. Tā ir ievērojusi, ka MVU parasti reti piedalās konkursos un ierobežoti – Eiropas pārrobežu kontekstā. Nopietns šķērslis ir nepietiekama piekļuve informācijai, kā arī administratīvie izdevumi. Vidējo uzņēmumu piedalīšanos varētu veicināt mācības un informācijas sniegšana vai reģionālie palīdzības dienesti. Tomēr Palāta neatbalsta ieteikumu uzvarējušajiem pretendentiem likt slēgt apakšuzņēmuma līgumus par galvenā līguma daļas izpildi, jo ar šādu noteikumu īstenošanu saistītās juridiskās un praktiskās grūtības būs lielākas par ieguvumu.

Tiesiskā regulējuma precizēšana un administratīvā sloga samazināšana

| 8. | Palāta uzskata, ka precīzāk jāformulē daži jēdzieni un pamatnostādnes, lai uzlabotu līgumslēdzēju iestāžu un uzņēmumu juridisko noteiktību. Noteikumus var ne tikai vienkāršot, bet arī precizēt, pilnveidojot un sīkāk izstrādājot tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

8.

Palāta uzskata, ka precīzāk jāformulē daži jēdzieni un pamatnostādnes, lai uzlabotu līgumslēdzēju iestāžu un uzņēmumu juridisko noteiktību. Noteikumus var ne tikai vienkāršot, bet arī precizēt, pilnveidojot un sīkāk izstrādājot tiesisko regulējumu.

| 9. | Palāta uzskata, ka jaunajā tiesiskajā regulējumā būtu jāiestrādā “noteikumi”, kas izriet no ES Tiesas judikatūras, jo daudzi Zaļajā grāmatā ietvertie priekšlikumi ir atvasināti no ES Tiesas nolēmumiem. Palāta uzskata, ka līgumslēdzējām iestādēm ir nepieciešami precīzi formulēti norādījumi, kas balstīti ikvienam viegli pieejamos noteikumos. Šajā sakarā tomēr ir nepieciešama Komisijas veikta analīze, pirms tiesību aktu kopumā iestrādā jebkādu jaunu publiskā iepirkuma “noteikumu”, kurš izriet no Tiesas judikatūras. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka jaunajā tiesiskajā regulējumā būtu jāiestrādā “noteikumi”, kas izriet no ES Tiesas judikatūras, jo daudzi Zaļajā grāmatā ietvertie priekšlikumi ir atvasināti no ES Tiesas nolēmumiem. Palāta uzskata, ka līgumslēdzējām iestādēm ir nepieciešami precīzi formulēti norādījumi, kas balstīti ikvienam viegli pieejamos noteikumos. Šajā sakarā tomēr ir nepieciešama Komisijas veikta analīze, pirms tiesību aktu kopumā iestrādā jebkādu jaunu publiskā iepirkuma “noteikumu”, kurš izriet no Tiesas judikatūras.

| 10. | Palāta atzīmē, ka spēkā esošo direktīvu tvērums ietekmē visu iesaistīto personu tiesisko drošību, īpaši gadījumos, kad privāti uzņēmumi saņem publisko līdzekļu dotācijas. Tā uzskata, ka turpmākajos ES iepirkuma noteikumos ir svarīgi skaidri noteikt to piemērošanas jomu un novērst izplūdušo dalījumu starp publisko iepirkumu un subsīdijām. Būtu vēlami arī precizējumi par to subsīdiju definīciju, uz kurām attiecas publiskā iepirkuma noteikumi, kā arī par publisko un valsts iestāžu sadarbības apjomu un kritērijiem. Turklāt būtu iespējams arī pārskatīt tiesību aktos noteiktās atšķirības (piem., starp darbu, piegāžu un pakalpojumu līgumiem), ierobežojumus (A un B pakalpojumi) vai izņēmumus, ja tie ir nepieciešami. |
| --- | --- |

10.

Palāta atzīmē, ka spēkā esošo direktīvu tvērums ietekmē visu iesaistīto personu tiesisko drošību, īpaši gadījumos, kad privāti uzņēmumi saņem publisko līdzekļu dotācijas. Tā uzskata, ka turpmākajos ES iepirkuma noteikumos ir svarīgi skaidri noteikt to piemērošanas jomu un novērst izplūdušo dalījumu starp publisko iepirkumu un subsīdijām. Būtu vēlami arī precizējumi par to subsīdiju definīciju, uz kurām attiecas publiskā iepirkuma noteikumi, kā arī par publisko un valsts iestāžu sadarbības apjomu un kritērijiem. Turklāt būtu iespējams arī pārskatīt tiesību aktos noteiktās atšķirības (piem., starp darbu, piegāžu un pakalpojumu līgumiem), ierobežojumus (A un B pakalpojumi) vai izņēmumus, ja tie ir nepieciešami.

| 11. | Palāta atzīst, ka direktīvās noteiktās spēkā esošās procedūru iespējas ir kopumā apmierinošas. Ir svarīgi izvairīties no tādām procedūrām, kuras var izraisīt diskrimināciju vai samazināt pārredzamību vai kuras apdraud godīgas un efektīvas konkurences principu. Tāpēc paātrinātās procedūras, kā arī iespēja plaši izmantot sarunu procedūru nepārprotami ietver augstu riska pakāpi, kuras novēršanai būtu vajadzīgas nesamērīgi lielas pūles. No otras puses, izvēloties iepirkuma procedūru, ir svarīgi ņemt vērā piegādes struktūru un tirgus īpatnības. Tāpēc atklātās procedūras izmantošana var nebūt piemērota, ja konkurss de facto dažādu iemeslu dēļ ir ierobežots (tehniskās specifikācijas, ekskluzīvas tiesības, īpašas prasības, konkrētu preču tirgus struktūra, vietējā tirgus stāvoklis u. c.). |
| --- | --- |

11.

Palāta atzīst, ka direktīvās noteiktās spēkā esošās procedūru iespējas ir kopumā apmierinošas. Ir svarīgi izvairīties no tādām procedūrām, kuras var izraisīt diskrimināciju vai samazināt pārredzamību vai kuras apdraud godīgas un efektīvas konkurences principu. Tāpēc paātrinātās procedūras, kā arī iespēja plaši izmantot sarunu procedūru nepārprotami ietver augstu riska pakāpi, kuras novēršanai būtu vajadzīgas nesamērīgi lielas pūles. No otras puses, izvēloties iepirkuma procedūru, ir svarīgi ņemt vērā piegādes struktūru un tirgus īpatnības. Tāpēc atklātās procedūras izmantošana var nebūt piemērota, ja konkurss de facto dažādu iemeslu dēļ ir ierobežots (tehniskās specifikācijas, ekskluzīvas tiesības, īpašas prasības, konkrētu preču tirgus struktūra, vietējā tirgus stāvoklis u. c.).

| 12. | Palāta atzīst, ka Zaļā grāmata pareizi norāda uz dažām tiesiskā regulējuma nepilnībām, kuru dēļ ir apdraudēta tiesiskā drošība, īpaši līguma izpildes posmā. Palāta uzskata, ka ES tiesiskajā regulējumā būtu jāiestrādā Eiropas Tiesas judikatūrā balstīti precizējumi, lai definētu “būtiskus grozījumus” parakstītā līgumā, kā arī izmaiņas, kas attiecas uz līgumslēdzēju un līguma izbeigšanu. Gadījumos, kad ir jārīko jauns konkurss, nav pamata tajā iekļaut elastīgākus noteikumus. Iepirkuma noteikumos līgumslēdzējām iestādēm būtu līdz zināmam līmenim jāļauj ierobežot iespēju slēgt apakšuzņēmuma līgumus, lai novērstu juridiskus un praktiskus sarežģījumus, kas var rasties, ja līguma lielu daļu vai visu līgumu veic apakšuzņēmēji. |
| --- | --- |

12.

Palāta atzīst, ka Zaļā grāmata pareizi norāda uz dažām tiesiskā regulējuma nepilnībām, kuru dēļ ir apdraudēta tiesiskā drošība, īpaši līguma izpildes posmā. Palāta uzskata, ka ES tiesiskajā regulējumā būtu jāiestrādā Eiropas Tiesas judikatūrā balstīti precizējumi, lai definētu “būtiskus grozījumus” parakstītā līgumā, kā arī izmaiņas, kas attiecas uz līgumslēdzēju un līguma izbeigšanu. Gadījumos, kad ir jārīko jauns konkurss, nav pamata tajā iekļaut elastīgākus noteikumus. Iepirkuma noteikumos līgumslēdzējām iestādēm būtu līdz zināmam līmenim jāļauj ierobežot iespēju slēgt apakšuzņēmuma līgumus, lai novērstu juridiskus un praktiskus sarežģījumus, kas var rasties, ja līguma lielu daļu vai visu līgumu veic apakšuzņēmēji.

| 13. | Palāta atzīst, ka administratīvā sloga samazināšana, nosakot pierādījumu iesniegšanu un verificēšanu tikai priekšatlasi pārvarējušajiem kandidātiem, pašdeklarācijas (par kurām uzņemas atbildību pats pretendents) vai finansiālās spējas pierādījumu proporcionalitāti, nāktu par labu gan uzņēmējiem (īpaši MVU), gan līgumslēdzējām iestādēm. Turpmāki pasākumi administratīvā sloga samazināšanai un efektīvākai līgumslēdzēju iestāžu vajadzību apmierināšanai varētu ietvert vienkāršotas procedūras piemērošanu par t. s. komerciālu preču un pakalpojumu iepirkšanu par zemāko cenu, elastīgāku pieeju atlases un piešķiršanas kritēriju izvērtēšanā, plašāku jau esošu procedūru ieteikšanu, īpaši mazām līgumslēdzējām pusēm (piemēram, centralizētu iepirkumu struktūru vai pamatnolīgumu izmantošana) vai iespēju attīstīt elastīgākus instrumentus, tādus kā sarunu procedūra, kas piesaistīta salīdzinošai novērtēšanai, ja summa ir mazāka par kādu noteiktu robežvērtību. Tomēr pārlieku elastīgas procedūras varētu novest pie to ļaunprātīgas izmantošanas vai diskriminācijas. |
| --- | --- |

13.

Palāta atzīst, ka administratīvā sloga samazināšana, nosakot pierādījumu iesniegšanu un verificēšanu tikai priekšatlasi pārvarējušajiem kandidātiem, pašdeklarācijas (par kurām uzņemas atbildību pats pretendents) vai finansiālās spējas pierādījumu proporcionalitāti, nāktu par labu gan uzņēmējiem (īpaši MVU), gan līgumslēdzējām iestādēm. Turpmāki pasākumi administratīvā sloga samazināšanai un efektīvākai līgumslēdzēju iestāžu vajadzību apmierināšanai varētu ietvert vienkāršotas procedūras piemērošanu par t. s. komerciālu preču un pakalpojumu iepirkšanu par zemāko cenu, elastīgāku pieeju atlases un piešķiršanas kritēriju izvērtēšanā, plašāku jau esošu procedūru ieteikšanu, īpaši mazām līgumslēdzējām pusēm (piemēram, centralizētu iepirkumu struktūru vai pamatnolīgumu izmantošana) vai iespēju attīstīt elastīgākus instrumentus, tādus kā sarunu procedūra, kas piesaistīta salīdzinošai novērtēšanai, ja summa ir mazāka par kādu noteiktu robežvērtību. Tomēr pārlieku elastīgas procedūras varētu novest pie to ļaunprātīgas izmantošanas vai diskriminācijas.

| 14. | Attiecībā uz procedūru integritāti Palāta apzinās, ka publiskais iepirkums ir riska zona, kurā negodīga rīcība un prakse, kā interešu konflikti, favorītisms, krāpšanās un korupcija, iespējama jebkurā posmā un var kropļot konkurenci un atbaidīt pretendentus. Lai šos riskus novērstu, jāapvieno ES un dalībvalstu pūles. ES līmenī precizējot dažas definīcijas (tādas kā “interešu konflikts”, “smags profesionālās ētikas pārkāpums”) un ieviešot pasākumus, ar kuru palīdzību var novērst un identificēt negodīgu praksi un atturēt no tās izmantošanas (mācības, pašdeklarācijas, rīcības kodeksi, automātiskas sankcijas, ziņotāju aizsardzība, informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par negodīgu pretendentu izslēgšanu utt.), varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšanā publiskajam iepirkumam visā Eiropā. |
| --- | --- |

14.

Attiecībā uz procedūru integritāti Palāta apzinās, ka publiskais iepirkums ir riska zona, kurā negodīga rīcība un prakse, kā interešu konflikti, favorītisms, krāpšanās un korupcija, iespējama jebkurā posmā un var kropļot konkurenci un atbaidīt pretendentus. Lai šos riskus novērstu, jāapvieno ES un dalībvalstu pūles. ES līmenī precizējot dažas definīcijas (tādas kā “interešu konflikts”, “smags profesionālās ētikas pārkāpums”) un ieviešot pasākumus, ar kuru palīdzību var novērst un identificēt negodīgu praksi un atturēt no tās izmantošanas (mācības, pašdeklarācijas, rīcības kodeksi, automātiskas sankcijas, ziņotāju aizsardzība, informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par negodīgu pretendentu izslēgšanu utt.), varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšanā publiskajam iepirkumam visā Eiropā.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2011. gada 26. maija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  COM(2011) 15 galīgā redakcija, 27.1.2011.

1

(2)  COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 3.3.2010., un Padomes secinājumu I daļa, 17.6.2010.

2

(3)  Piemēram, nav ievērota prasība nodrošināt pienācīgu izziņošanu un pārredzamību, līgumslēgšanas tiesību piešķiršana, neizsludinot konkursu gadījumos, kad nav ārkārtas steidzamības, tiesību aktos neparedzētu atlases un piešķiršanas kritēriju piemērošana, vienādas attieksmes principa pārkāpšana (sarunas ar vienu no pretendentiem līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras laikā), papildu darbu vai pakalpojumu līgumu tieša piešķiršana, ja minētie darbi vai pakalpojumi pārsniedz direktīvās noteiktos limitus.

3

---