# Úradný vestník C 161E/2011

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.CE2011.161.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 161E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5431. mája 2011 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.CE2011.161.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 161E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5431. mája 2011

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlamentZASADANIE 2010 – 2011Schôdze 18. až 20. mája 2010Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 256 E, 23.9.2010.
  Prijaté texty z 19. mája 2010 o absolutóriu za rozpočtový rok 2008 boli uverejnené v Ú. v. EÚ L 252, 25.9.2010, s. 22.
  PRIJATÉ TEXTY |
| | Utorok 18. mája 2010 |
| 2011/C 161E/01 | Vytvorenie spoločného programu EÚ pre presídľovanieUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie (2009/2240(INI)) | 1 |
| 2011/C 161E/02 | Kľúčové kompetencie pre meniaci sa svet: realizácia pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o kľúčových kompetenciách pre meniaci sa svet: realizácia pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (2010/2013(INI)) | 8 |
| 2011/C 161E/03 | Deontologické otázky týkajúce sa riadenia spoločnostíUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o deontologických otázkach týkajúcich sa riadenia spoločností (2009/2177(INI)) | 16 |
| 2011/C 161E/04 | Stratégia EÚ pre mládež - investovanie a posilnenie postavenia mládežeUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o stratégii EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže (2009/2159(INI)) | 21 |
| 2011/C 161E/05 | Zjednodušovanie SPPUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o zjednodušovaní SPP (2009/2155(INI)) | 32 |
| 2011/C 161E/06 | Vývoj v oblasti verejného obstarávaniaUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o novom vývoji v oblasti verejného obstarávania (2009/2175(INI)) | 38 |
| 2011/C 161E/07 | Súdržnosť politík EÚ v záujme rozvoja a koncepcia Oficiálna rozvojová pomoc plusUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o súdržnosti politík EÚ v záujme rozvoja a o koncepcii Oficiálna rozvojová pomoc plus (2009/2218(INI)) | 47 |
| 2011/C 161E/08 | Sankcie za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravyUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o sankciách za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy (2009/2154(INI)) | 58 |
| 2011/C 161E/09 | Úsilie Európskej únie v boji proti korupciiVyhlásenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o úsilí Európskej únie v boji proti korupcii | 62 |
| | Streda 19. mája 2010 |
| 2011/C 161E/10 | Potravinárske prídavné látky iné ako farbivá a sladidlá (hovädzí a/alebo bravčový trombín)Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o návrhu smernice Komisie, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady č. 95/2/ES o potravinárskych prídavných látkach iných ako farbivá a sladidlá a ruší sa rozhodnutie 2004/374/ES | 63 |
| 2011/C 161E/11 | Akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009-2015)Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o oznámení Komisie: Akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009-2015): posilnená spolupráca medzi členskými štátmi (2009/2104(INI)) | 65 |
| 2011/C 161E/12 | Inštitucionálne aspekty pristúpenia Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôdUznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o inštitucionálnych aspektoch pristúpenia Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (2009/2241(INI)) | 72 |
| 2011/C 161E/13 | Konferencia o preskúmaní Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu v Kampale (Uganda)Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o konferencii o preskúmaní Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu v Kampale v Ugande | 78 |
| | Štvrtok 20. mája 2010 |
| 2011/C 161E/14 | Zabezpečenie jednotného trhu pre spotrebiteľov a občanovUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o zabezpečení jednotného trhu pre spotrebiteľov a občanov (2010/2011(INI)) | 84 |
| 2011/C 161E/15 | Dialóg medzi univerzitami a podnikmiUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o dialógu medzi univerzitami a podnikmi: nové partnerstvo pre modernizáciu európskych univerzít (2009/2099(INI)) | 95 |
| 2011/C 161E/16 | Vykonávanie súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v ÚniiUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (2009/2243(INI)) | 104 |
| 2011/C 161E/17 | Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v súvislosti s hospodárskou obnovouUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o dlhodobej udržateľnosti verejných financií v súvislosti s hospodárskou obnovou (2010/2038(INI)) | 112 |
| 2011/C 161E/18 | Prínos politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľovUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o prínose politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov a cieľov stratégie EÚ do roku 2020 (2009/2235(INI)) | 120 |
| 2011/C 161E/19 | Únia pre StredozemieUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o Únii pre Stredozemie (2009/2215(INI)) | 126 |
| 2011/C 161E/20 | Potreba stratégie EÚ pre ZakaukazkoUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o potrebe stratégie EÚ pre Zakaukazsko (2009/2216(INI)) | 136 |
| 2011/C 161E/21 | Náboženská sloboda v PakistaneUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o náboženskej slobode v Pakistane | 147 |
| 2011/C 161E/22 | ThajskoUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o Thajsku | 152 |
| 2011/C 161E/23 | BarmaUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o situácii v Barme/Mjanmarsku | 154 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlamentZASADANIE 2010 – 2011Schôdze 18. až 20. mája 2010Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 256 E, 23.9.2010.
  Prijaté texty z 19. mája 2010 o absolutóriu za rozpočtový rok 2008 boli uverejnené v Ú. v. EÚ L 252, 25.9.2010, s. 22.
  PRIJATÉ TEXTY

Prijaté texty z 19. mája 2010 o absolutóriu za rozpočtový rok 2008 boli uverejnené v Ú. v. EÚ L 252, 25.9.2010, s. 22.

Utorok 18. mája 2010

2011/C 161E/01

Vytvorenie spoločného programu EÚ pre presídľovanieUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie (2009/2240(INI))

1

2011/C 161E/02

Kľúčové kompetencie pre meniaci sa svet: realizácia pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o kľúčových kompetenciách pre meniaci sa svet: realizácia pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (2010/2013(INI))

8

2011/C 161E/03

Deontologické otázky týkajúce sa riadenia spoločnostíUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o deontologických otázkach týkajúcich sa riadenia spoločností (2009/2177(INI))

16

2011/C 161E/04

Stratégia EÚ pre mládež - investovanie a posilnenie postavenia mládežeUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o stratégii EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže (2009/2159(INI))

21

2011/C 161E/05

Zjednodušovanie SPPUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o zjednodušovaní SPP (2009/2155(INI))

32

2011/C 161E/06

Vývoj v oblasti verejného obstarávaniaUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o novom vývoji v oblasti verejného obstarávania (2009/2175(INI))

38

2011/C 161E/07

Súdržnosť politík EÚ v záujme rozvoja a koncepcia Oficiálna rozvojová pomoc plusUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o súdržnosti politík EÚ v záujme rozvoja a o koncepcii Oficiálna rozvojová pomoc plus (2009/2218(INI))

47

2011/C 161E/08

Sankcie za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravyUznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o sankciách za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy (2009/2154(INI))

58

2011/C 161E/09

Úsilie Európskej únie v boji proti korupciiVyhlásenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o úsilí Európskej únie v boji proti korupcii

62

Streda 19. mája 2010

2011/C 161E/10

Potravinárske prídavné látky iné ako farbivá a sladidlá (hovädzí a/alebo bravčový trombín)Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o návrhu smernice Komisie, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady č. 95/2/ES o potravinárskych prídavných látkach iných ako farbivá a sladidlá a ruší sa rozhodnutie 2004/374/ES

63

2011/C 161E/11

Akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009-2015)Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o oznámení Komisie: Akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009-2015): posilnená spolupráca medzi členskými štátmi (2009/2104(INI))

65

2011/C 161E/12

Inštitucionálne aspekty pristúpenia Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôdUznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o inštitucionálnych aspektoch pristúpenia Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (2009/2241(INI))

72

2011/C 161E/13

Konferencia o preskúmaní Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu v Kampale (Uganda)Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o konferencii o preskúmaní Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu v Kampale v Ugande

78

Štvrtok 20. mája 2010

2011/C 161E/14

Zabezpečenie jednotného trhu pre spotrebiteľov a občanovUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o zabezpečení jednotného trhu pre spotrebiteľov a občanov (2010/2011(INI))

84

2011/C 161E/15

Dialóg medzi univerzitami a podnikmiUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o dialógu medzi univerzitami a podnikmi: nové partnerstvo pre modernizáciu európskych univerzít (2009/2099(INI))

95

2011/C 161E/16

Vykonávanie súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v ÚniiUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (2009/2243(INI))

104

2011/C 161E/17

Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v súvislosti s hospodárskou obnovouUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o dlhodobej udržateľnosti verejných financií v súvislosti s hospodárskou obnovou (2010/2038(INI))

112

2011/C 161E/18

Prínos politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľovUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o prínose politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov a cieľov stratégie EÚ do roku 2020 (2009/2235(INI))

120

2011/C 161E/19

Únia pre StredozemieUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o Únii pre Stredozemie (2009/2215(INI))

126

2011/C 161E/20

Potreba stratégie EÚ pre ZakaukazkoUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o potrebe stratégie EÚ pre Zakaukazsko (2009/2216(INI))

136

2011/C 161E/21

Náboženská sloboda v PakistaneUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o náboženskej slobode v Pakistane

147

2011/C 161E/22

ThajskoUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o Thajsku

152

2011/C 161E/23

BarmaUznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o situácii v Barme/Mjanmarsku

154

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 18. mája 2010 |
| 2011/C 161E/24 | Zriadenie Európskeho podporného úradu pre azyl ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Európskeho podporného úradu pre azyl (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD)) | 158 |
| 2011/C 161E/25 | Energetická hospodárnosť budov (prepracované znenie) ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD)) | 159 |
| PRÍLOHA | 160 |
| 2011/C 161E/26 | Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 (zmena a doplnenie rozhodnutia č. 573/2007/ES) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES (KOM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD)) | 161 |
| P7_TC1-COD(2009)0127Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov | 162 |
| 2011/C 161E/27 | Prechod zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 1104/2008) *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1104/2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (KOM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE)) | 166 |
| 2011/C 161E/28 | Prechod zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (zmena a doplnenie rozhodnutia 2008/839/SVV) *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (KOM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE)) | 172 |
| 2011/C 161E/29 | Rovnaké zaobchádzanie so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice 86/613/EHS (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD)) | 177 |
| P7_TC2-COD(2008)0192Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v druhom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/.../EÚ o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice Rady 86/613/EHS | 178 |
| 2011/C 161E/30 | Názvy textílií a súvisiace označovanie textilných výrobkov etiketami ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami (KOM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD)) | 179 |
| P7_TC1-COD(2009)0006Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2010 o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami a ktorou sa zrušuje smernica Rady 73/44/EHS, smernica 96/73/ES a smernica 2008/121/ES | 180 |
| PRÍLOHA I | 196 |
| PRÍLOHA II | 199 |
| PRÍLOHA III | 200 |
| PRÍLOHA IV | 201 |
| PRÍLOHA V | 202 |
| PRÍLOHA VI | 204 |
| PRÍLOHA VII | 205 |
| PRÍLOHA VIII | 206 |
| PRÍLOHA IX | 252 |
| PRÍLOHA X | 254 |
| 2011/C 161E/31 | Poskytnutie makrofinančnej pomoci Ukrajine ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine (KOM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD)) | 256 |
| P7_TC1-COD(2009)0162Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine | 257 |
| 2011/C 161E/32 | Osobitné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 247/2006) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (KOM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD)) | 257 |
| P7_TC1-COD(2009)0138Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie | 258 |
| 2011/C 161E/33 | Odhad príjmov a výdavkov Európskeho parlamentu na rozpočtový rok 2011Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o odhade príjmov a výdavkov Európskeho parlamentu na rozpočtový rok 2011 (2010/2005(BUD)) | 258 |
| PRÍLOHA | 265 |
| | Streda 19. mája 2010 |
| 2011/C 161E/34 | Európsky fond pre utečencov na obdobie 2008 až 2013 (zmena rozhodnutia č. 573/2007/ES) ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013, pokiaľ ide o zrušenie financovania určitých činností Spoločenstva a zmenu maximálnej výšky ich financovania (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD)) | 266 |
| 2011/C 161E/35 | Udávanie spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (prepracované znenie) ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (prepracované znenie) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD)) | 267 |
| PRÍLOHA | 268 |
| 2011/C 161E/36 | Opravný rozpočet č. 1/2010, oddiel I – Európsky parlamentUznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 1/2010 na rozpočtový rok 2010, oddiel I – Európsky parlament (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD)) | 269 |
| 2011/C 161E/37 | Normy kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu (KOM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2008)0238Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 19. mája 2010 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/.../EÚ o normách kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu | 272 |
| PRÍLOHA | 272 |
| | Štvrtok 20. mája 2010 |
| 2011/C 161E/38 | Finančná pomoc Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky - Program Kozloduj *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky – Program Kozloduj (KOM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE)) | 273 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 18. mája 2010

2011/C 161E/24

Zriadenie Európskeho podporného úradu pre azyl ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Európskeho podporného úradu pre azyl (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD))

158

2011/C 161E/25

Energetická hospodárnosť budov (prepracované znenie) ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD))

159

PRÍLOHA

160

2011/C 161E/26

Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 (zmena a doplnenie rozhodnutia č. 573/2007/ES) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES (KOM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD))

161

P7_TC1-COD(2009)0127Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov

162

2011/C 161E/27

Prechod zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 1104/2008) *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1104/2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (KOM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE))

166

2011/C 161E/28

Prechod zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (zmena a doplnenie rozhodnutia 2008/839/SVV) *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (KOM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE))

172

2011/C 161E/29

Rovnaké zaobchádzanie so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice 86/613/EHS (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD))

177

P7_TC2-COD(2008)0192Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v druhom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/.../EÚ o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice Rady 86/613/EHS

178

2011/C 161E/30

Názvy textílií a súvisiace označovanie textilných výrobkov etiketami ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami (KOM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD))

179

P7_TC1-COD(2009)0006Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2010 o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami a ktorou sa zrušuje smernica Rady 73/44/EHS, smernica 96/73/ES a smernica 2008/121/ES

180

PRÍLOHA I

196

PRÍLOHA II

199

PRÍLOHA III

200

PRÍLOHA IV

201

PRÍLOHA V

202

PRÍLOHA VI

204

PRÍLOHA VII

205

PRÍLOHA VIII

206

PRÍLOHA IX

252

PRÍLOHA X

254

2011/C 161E/31

Poskytnutie makrofinančnej pomoci Ukrajine ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine (KOM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD))

256

P7_TC1-COD(2009)0162Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine

257

2011/C 161E/32

Osobitné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 247/2006) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (KOM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD))

257

P7_TC1-COD(2009)0138Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie

258

2011/C 161E/33

Odhad príjmov a výdavkov Európskeho parlamentu na rozpočtový rok 2011Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o odhade príjmov a výdavkov Európskeho parlamentu na rozpočtový rok 2011 (2010/2005(BUD))

258

PRÍLOHA

265

Streda 19. mája 2010

2011/C 161E/34

Európsky fond pre utečencov na obdobie 2008 až 2013 (zmena rozhodnutia č. 573/2007/ES) ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013, pokiaľ ide o zrušenie financovania určitých činností Spoločenstva a zmenu maximálnej výšky ich financovania (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD))

266

2011/C 161E/35

Udávanie spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (prepracované znenie) ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (prepracované znenie) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD))

267

PRÍLOHA

268

2011/C 161E/36

Opravný rozpočet č. 1/2010, oddiel I – Európsky parlamentUznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 1/2010 na rozpočtový rok 2010, oddiel I – Európsky parlament (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD))

269

2011/C 161E/37

Normy kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu (KOM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD))

271

P7_TC1-COD(2008)0238Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 19. mája 2010 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/.../EÚ o normách kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu

272

PRÍLOHA

272

Štvrtok 20. mája 2010

2011/C 161E/38

Finančná pomoc Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky - Program Kozloduj *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky – Program Kozloduj (KOM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE))

273

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultačný postup |
| --- | --- |
| **I | Postup spolupráce: prvé čítanie |
| **II | Postup spolupráce: druhé čítanie |
| *** | Postup so súhlasom |
| ***I | Spolurozhodovací postup: prvé čítanie |
| ***II | Spolurozhodovací postup: druhé čítanie |
| ***III | Spolurozhodovací postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultačný postup

**I

Postup spolupráce: prvé čítanie

**II

Postup spolupráce: druhé čítanie

***

Postup so súhlasom

***I

Spolurozhodovací postup: prvé čítanie

***II

Spolurozhodovací postup: druhé čítanie

***III

Spolurozhodovací postup: tretie čítanie

(Voľba postupu závisí od právneho základu, ktorý navrhla Komisia)

Politické pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo nahradený text je vyznačený hrubou kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ▐.

Korekcie a technické úpravy, ktoré urobili útvary: nový alebo nahradený text je vyznačený kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ║.

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament ZASADANIE 2010 – 2011 Schôdze 18. až 20. mája 2010 Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 256 E, 23.9.2010. Prijaté texty z 19. mája 2010 o absolutóriu za rozpočtový rok 2008 boli uverejnené v Ú. v. EÚ L 252, 25.9.2010, s. 22. PRIJATÉ TEXTY

Utorok 18. mája 2010

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/1

---

Utorok 18. mája 2010Vytvorenie spoločného programu EÚ pre presídľovanie

P7_TA(2010)0163

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie (2009/2240(INI))

2011/C 161 E/01

Európsky parlament,

so zreteľom na články 78 a 80 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nástroje medzinárodného a európskeho humanitárneho práva, najmä na Dohovor Organizácie Spojených národov o právnom postavení utečencov, Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (EDĽP), Chartu základných práv Európskej únie a na práva a záruky, ktoré z nich vyplývajú utečencom a osobám žiadajúcim o medzinárodnú ochranu,

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa na prvoradé úsilie členských štátov o ochranu najlepších záujmov dieťaťa,

so zreteľom na Zelenú knihu Komisie o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme (KOM(2007)0301) zo 6. júna 2007,

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. júna 2008 s názvom Plán politiky v oblasti azylu: Integrovaný prístup k ochrane v rámci celej EÚ (KOM(2008)0360),

so zreteľom na závery 2908. schôdze Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci, ktorá sa konala 28. novembra 2008 ((16325/1/08 REV 1 (Presse 344)), s osobitným zreteľom na prijatie utečencov z Iraku,

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie (KOM(2009)0447),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 (KOM(2009)0456),

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2009 o oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre občanov – Štokholmský program (1),

so zreteľom na pripomienky Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) k oznámeniu Komisie o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie a návrhu na zmenu a doplnenie rozhodnutia 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013,

so zreteľom na svoju pozíciu zo 7. mája 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (2),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A7-0131/2010),

| A. | keďže súčasťou spravodlivej a realistickej migračnej politiky v EÚ, ktorá so sebou prináša vytvorenie spoločného európskeho azylového systému, musí byť účinný, kvalitný a udržateľný program presídľovania, poskytujúci trvalé riešenie pre utečencov, ktorí sa nemôžu vrátiť do krajiny pôvodu a ktorých ochranu alebo živobytie nemožno zabezpečiť v prvej krajine, ktorá im poskytla azyl, |
| --- | --- |

A.

keďže súčasťou spravodlivej a realistickej migračnej politiky v EÚ, ktorá so sebou prináša vytvorenie spoločného európskeho azylového systému, musí byť účinný, kvalitný a udržateľný program presídľovania, poskytujúci trvalé riešenie pre utečencov, ktorí sa nemôžu vrátiť do krajiny pôvodu a ktorých ochranu alebo živobytie nemožno zabezpečiť v prvej krajine, ktorá im poskytla azyl,

| B. | keďže presídľovanie neslúži len na humanitárne účely v prospech presídlených osôb, ale aj na to, aby sa tretie krajiny odbremenili od ťažkostí spojených s prijímaním veľkého množstva utečencov a je významným prostriedkom rozdelenia zodpovednosti, |
| --- | --- |

B.

keďže presídľovanie neslúži len na humanitárne účely v prospech presídlených osôb, ale aj na to, aby sa tretie krajiny odbremenili od ťažkostí spojených s prijímaním veľkého množstva utečencov a je významným prostriedkom rozdelenia zodpovednosti,

| C. | keďže v súčasnosti prebieha každoročné presídľovanie utečencov len v 10 členských štátoch, pričom tieto štáty nepostupujú príliš koordinovane v otázke priorít presídľovania, čo neumožňuje EÚ využiť presídľovanie ako strategický nástroj vonkajšej politiky, |
| --- | --- |

C.

keďže v súčasnosti prebieha každoročné presídľovanie utečencov len v 10 členských štátoch, pričom tieto štáty nepostupujú príliš koordinovane v otázke priorít presídľovania, čo neumožňuje EÚ využiť presídľovanie ako strategický nástroj vonkajšej politiky,

| D. | keďže strategické využitie programu presídľovania môže mať priamy a nepriamy prínos pre utečencov, ktorí sa presídľujú, pre ostatných utečencov, ktorí zostávajú v prvej hostiteľskej krajine, pre hostiteľskú krajinu a pre ostatné krajiny, ako aj pre medzinárodný ochranný systém ako celok, |
| --- | --- |

D.

keďže strategické využitie programu presídľovania môže mať priamy a nepriamy prínos pre utečencov, ktorí sa presídľujú, pre ostatných utečencov, ktorí zostávajú v prvej hostiteľskej krajine, pre hostiteľskú krajinu a pre ostatné krajiny, ako aj pre medzinárodný ochranný systém ako celok,

| E. | keďže program presídľovania môže prispieť k tomu, aby sa nelegálne prisťahovalectvo stalo menej atraktívnym pre utečencov, ktorí sa snažia o vstup na územie EÚ, |
| --- | --- |

E.

keďže program presídľovania môže prispieť k tomu, aby sa nelegálne prisťahovalectvo stalo menej atraktívnym pre utečencov, ktorí sa snažia o vstup na územie EÚ,

| F. | keďže potreba preukázať solidaritu s tretími krajinami, v ktorých sa nachádza veľké množstvo utečencov potrebujúcich medzinárodnú ochranu, je veľmi dôležitá a svedčí o potrebe preukázať solidaritu aj v rámci EÚ, |
| --- | --- |

F.

keďže potreba preukázať solidaritu s tretími krajinami, v ktorých sa nachádza veľké množstvo utečencov potrebujúcich medzinárodnú ochranu, je veľmi dôležitá a svedčí o potrebe preukázať solidaritu aj v rámci EÚ,

| G. | keďže EÚ sa v celosvetovom meradle podieľa na presídľovaní naďalej veľmi skromne; keďže to má negatívny vplyv na snahu EÚ zohrávať poprednú úlohu v rámci riešenia celosvetových humanitárnych otázok a na medzinárodnej scéne, |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ sa v celosvetovom meradle podieľa na presídľovaní naďalej veľmi skromne; keďže to má negatívny vplyv na snahu EÚ zohrávať poprednú úlohu v rámci riešenia celosvetových humanitárnych otázok a na medzinárodnej scéne,

| H. | keďže jadrom spoločnej prisťahovaleckej a azylovej politiky musí byť účinná solidarita medzi členskými štátmi, ktorá by mala umožniť spravodlivé rozdelenie zodpovednosti za dodržiavanie medzinárodných záväzkov v oblasti ochrany utečencov, ako aj voči tretím krajinám, ktoré sú výrazne zaťažené prijímaním veľkého množstva utečencov, |
| --- | --- |

H.

keďže jadrom spoločnej prisťahovaleckej a azylovej politiky musí byť účinná solidarita medzi členskými štátmi, ktorá by mala umožniť spravodlivé rozdelenie zodpovednosti za dodržiavanie medzinárodných záväzkov v oblasti ochrany utečencov, ako aj voči tretím krajinám, ktoré sú výrazne zaťažené prijímaním veľkého množstva utečencov,

| I. | keďže vo svojej pozícii zo 7. mája 2009 Európsky parlament vyzval aj na povinnú solidaritu pri presídľovaní utečencov v rámci EÚ, okrem iného v prípadoch, keď sú prijímacie kapacity jedného členského štátu nedostatočné, aby sa uľahčilo presídľovanie osôb podliehajúcich medzinárodnej ochrane v iných členských štátoch, ak s tým dotknuté osoby súhlasia a ak sú pri tom rešpektované ich základné práva, |
| --- | --- |

I.

keďže vo svojej pozícii zo 7. mája 2009 Európsky parlament vyzval aj na povinnú solidaritu pri presídľovaní utečencov v rámci EÚ, okrem iného v prípadoch, keď sú prijímacie kapacity jedného členského štátu nedostatočné, aby sa uľahčilo presídľovanie osôb podliehajúcich medzinárodnej ochrane v iných členských štátoch, ak s tým dotknuté osoby súhlasia a ak sú pri tom rešpektované ich základné práva,

| J. | keďže by sa mala upevňovať spolupráca s tretími krajinami, ktoré už vykonávajú viacero programov presídľovania, aby sa mohlo prostredníctvom výmeny najlepších postupov ťažiť z ich skúseností s opatreniami na prijatie a integráciu utečencov a s celkovou kvalitou iniciatív zameraných na presídľovanie, |
| --- | --- |

J.

keďže by sa mala upevňovať spolupráca s tretími krajinami, ktoré už vykonávajú viacero programov presídľovania, aby sa mohlo prostredníctvom výmeny najlepších postupov ťažiť z ich skúseností s opatreniami na prijatie a integráciu utečencov a s celkovou kvalitou iniciatív zameraných na presídľovanie,

| K. | keďže do všetkých etáp programu EÚ pre presídľovanie by mali byť zapojené miestne aj medzinárodné vládne a mimovládne organizácie, najmä UNHCR, ktoré by prispievali svojimi konkrétnymi informáciami, odbornými technickými znalosťami, logistickými odhadmi a skúsenosťami, |
| --- | --- |

K.

keďže do všetkých etáp programu EÚ pre presídľovanie by mali byť zapojené miestne aj medzinárodné vládne a mimovládne organizácie, najmä UNHCR, ktoré by prispievali svojimi konkrétnymi informáciami, odbornými technickými znalosťami, logistickými odhadmi a skúsenosťami,

| L. | keďže program EÚ pre presídľovanie by nemal komplikovať proces presídľovania, |
| --- | --- |

L.

keďže program EÚ pre presídľovanie by nemal komplikovať proces presídľovania,

| M. | keďže sa očakáva, že Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) začne vykonávať svoju činnosť v priebehu roka 2010; keďže bude môcť podporovať členské štáty pri vykonávaní iniciatív zameraných na presídľovanie a zároveň zabezpečí koordináciu politík v rámci EÚ; keďže Európsky podporný úrad pre azyl by sa mal aktívne zapojiť do konzultácií, ktoré budú prebiehať medzi členskými krajinami, Komisiou a UNHCR, |
| --- | --- |

M.

keďže sa očakáva, že Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) začne vykonávať svoju činnosť v priebehu roka 2010; keďže bude môcť podporovať členské štáty pri vykonávaní iniciatív zameraných na presídľovanie a zároveň zabezpečí koordináciu politík v rámci EÚ; keďže Európsky podporný úrad pre azyl by sa mal aktívne zapojiť do konzultácií, ktoré budú prebiehať medzi členskými krajinami, Komisiou a UNHCR,

| N. | keďže pozornosť by sa nemala upriamovať iba na potrebu zapojiť do presídľovania utečencov viac členských štátov, ale aj na kvalitu, udržateľnosť a účinnosť presídľovania so zameraním na integračné opatrenia, |
| --- | --- |

N.

keďže pozornosť by sa nemala upriamovať iba na potrebu zapojiť do presídľovania utečencov viac členských štátov, ale aj na kvalitu, udržateľnosť a účinnosť presídľovania so zameraním na integračné opatrenia,

| O. | keďže utečencom by mal byť čo najskôr zabezpečený prístup k jazykovým kurzom, kurzom zameraným na spoznávanie kultúry a v prípade potreby k lekárskej a psychologickej starostlivosti, |
| --- | --- |

O.

keďže utečencom by mal byť čo najskôr zabezpečený prístup k jazykovým kurzom, kurzom zameraným na spoznávanie kultúry a v prípade potreby k lekárskej a psychologickej starostlivosti,

| P. | keďže základným krokom na ceste k úspechu účinnej presídľovacej iniciatívy je zabezpečenie pracovných príležitostí pre dospelé osoby a bezprostredná integrácia maloletých osôb v školách; z tohto dôvodu by mali mať zabezpečený prístup k vzdelávacím a odborným kurzom, |
| --- | --- |

P.

keďže základným krokom na ceste k úspechu účinnej presídľovacej iniciatívy je zabezpečenie pracovných príležitostí pre dospelé osoby a bezprostredná integrácia maloletých osôb v školách; z tohto dôvodu by mali mať zabezpečený prístup k vzdelávacím a odborným kurzom,

| Q. | keďže viacero subjektov štátnej správy (napríklad samosprávy) a občianskej spoločnosti, či už ide o MVO alebo charitatívne organizácie, školy alebo sociálne služby, má potrebné skúsenosti a odborné znalosti na vykonávanie nadväzných opatrení, |
| --- | --- |

Q.

keďže viacero subjektov štátnej správy (napríklad samosprávy) a občianskej spoločnosti, či už ide o MVO alebo charitatívne organizácie, školy alebo sociálne služby, má potrebné skúsenosti a odborné znalosti na vykonávanie nadväzných opatrení,

| R. | keďže spolupráca s vyššie uvedenými subjektmi – najmä so samosprávami – má mimoriadny význam pri prijímaní a integrácii utečencov v krajinách s pevne zavedenými postupmi presídľovania, |
| --- | --- |

R.

keďže spolupráca s vyššie uvedenými subjektmi – najmä so samosprávami – má mimoriadny význam pri prijímaní a integrácii utečencov v krajinách s pevne zavedenými postupmi presídľovania,

| S. | keďže priority by sa mali stanoviť čo najflexibilnejšie, pričom vždy treba prihliadať na skutočnú prioritu, ktorá sa musí uplatňovať v prípade kategórií najzraniteľnejších osôb určených UNHCR, |
| --- | --- |

S.

keďže priority by sa mali stanoviť čo najflexibilnejšie, pričom vždy treba prihliadať na skutočnú prioritu, ktorá sa musí uplatňovať v prípade kategórií najzraniteľnejších osôb určených UNHCR,

| T. | keďže presídľovanie sa má vykonávať ako doplnok k ďalším trvalým riešeniam pre osoby žiadajúce o medzinárodnú ochranu v EÚ, pričom na tieto riešenia netreba zabúdať, a keďže snaha o presídľovanie utečencov by nemala znižovať úsilie o zabezpečenie spravodlivého a účinného prístupu k azylu v rámci EÚ, |
| --- | --- |

T.

keďže presídľovanie sa má vykonávať ako doplnok k ďalším trvalým riešeniam pre osoby žiadajúce o medzinárodnú ochranu v EÚ, pričom na tieto riešenia netreba zabúdať, a keďže snaha o presídľovanie utečencov by nemala znižovať úsilie o zabezpečenie spravodlivého a účinného prístupu k azylu v rámci EÚ,

| U. | keďže podporovať by sa mali nielen presídľovacie činnosti uvedené v tejto správe, ale aj programy vnútorného presídľovania, ktoré tiež zohrávajú významnú úlohu, |
| --- | --- |

U.

keďže podporovať by sa mali nielen presídľovacie činnosti uvedené v tejto správe, ale aj programy vnútorného presídľovania, ktoré tiež zohrávajú významnú úlohu,

| V. | keďže vo svojej pozícii zo 7. mája 2009 Európsky parlament vyzval aj na projekt presídľovania osôb podliehajúcich medzinárodnej ochrane z členských štátov, ktoré sú vystavené osobitným a neprimeraným tlakom, do iných štátov po konzultácii s úradom Vysokého komisára OSN pre utečencov, pričom sa zabezpečí, aby sa toto presídlenie riadilo presne stanovenými, transparentnými a jednoznačnými pravidlami, a jednou z podmienok na uskutočnenie tohto projektu bude žiadosť Európskeho parlamentu, |
| --- | --- |

V.

keďže vo svojej pozícii zo 7. mája 2009 Európsky parlament vyzval aj na projekt presídľovania osôb podliehajúcich medzinárodnej ochrane z členských štátov, ktoré sú vystavené osobitným a neprimeraným tlakom, do iných štátov po konzultácii s úradom Vysokého komisára OSN pre utečencov, pričom sa zabezpečí, aby sa toto presídlenie riadilo presne stanovenými, transparentnými a jednoznačnými pravidlami, a jednou z podmienok na uskutočnenie tohto projektu bude žiadosť Európskeho parlamentu,

| W. | keďže bez prístupu k informáciám, ľudským zdrojom, odbornému poradenstvu a bez neustálej kontroly presídľovacích opatrení budú mať členské štáty, ktoré sa nikdy nezúčastnili na programoch presídľovania, veľké problémy zapojiť sa a súčasne bude ťažké dosiahnuť cieľ zapojiť viac členských štátov, |
| --- | --- |

W.

keďže bez prístupu k informáciám, ľudským zdrojom, odbornému poradenstvu a bez neustálej kontroly presídľovacích opatrení budú mať členské štáty, ktoré sa nikdy nezúčastnili na programoch presídľovania, veľké problémy zapojiť sa a súčasne bude ťažké dosiahnuť cieľ zapojiť viac členských štátov,

Skutočný a účinný program EÚ pre presídľovanie

| 1. | víta iniciatívu Komisie navrhnúť zmenu Európskeho fondu pre utečencov, aby sa mohol zohľadniť dosah programu EÚ pre presídľovanie; |
| --- | --- |

1.

víta iniciatívu Komisie navrhnúť zmenu Európskeho fondu pre utečencov, aby sa mohol zohľadniť dosah programu EÚ pre presídľovanie;

| 2. | oceňuje všeobecné ciele stanovené v oznámení o programe EÚ pre presídľovanie, uvedené skôr v texte, a zvýšenú pozornosť venovanú presídľovaniu v celkovej azylovej politike EÚ; |
| --- | --- |

2.

oceňuje všeobecné ciele stanovené v oznámení o programe EÚ pre presídľovanie, uvedené skôr v texte, a zvýšenú pozornosť venovanú presídľovaniu v celkovej azylovej politike EÚ;

| 3. | žiada o opatrenia na informovanie členských štátov a miestnych orgánov o prínose vyplývajúcom z presídľovania utečencov; |
| --- | --- |

3.

žiada o opatrenia na informovanie členských štátov a miestnych orgánov o prínose vyplývajúcom z presídľovania utečencov;

| 4. | pripomína však, že na vytvorenie skutočného programu presídľovania zahŕňajúceho celú EÚ nestačí rozpočtový riadok a finančná podpora; |
| --- | --- |

4.

pripomína však, že na vytvorenie skutočného programu presídľovania zahŕňajúceho celú EÚ nestačí rozpočtový riadok a finančná podpora;

| 5. | vyzýva členské štáty, aby podporili vytvorenie súkromných finančných mechanizmov a široké verejno-súkromné iniciatívy s cieľom podporiť program EÚ pre presídľovanie; |
| --- | --- |

5.

vyzýva členské štáty, aby podporili vytvorenie súkromných finančných mechanizmov a široké verejno-súkromné iniciatívy s cieľom podporiť program EÚ pre presídľovanie;

| 6. | žiada o ambicióznejší program, ktorý zabezpečí kvalitu a účinnosť presídľovania a bude obsahovať konkrétne usmernenia pre nový model určovania priorít, stimuly podnecujúce viac členských štátov k presídľovaniu utečencov, súlad politiky presídľovania s ďalšími azylovými politikami EÚ, normy pre podmienky prijímania a nadväzné opatrenia v rámci každej iniciatívy zameranej na presídľovanie; |
| --- | --- |

6.

žiada o ambicióznejší program, ktorý zabezpečí kvalitu a účinnosť presídľovania a bude obsahovať konkrétne usmernenia pre nový model určovania priorít, stimuly podnecujúce viac členských štátov k presídľovaniu utečencov, súlad politiky presídľovania s ďalšími azylovými politikami EÚ, normy pre podmienky prijímania a nadväzné opatrenia v rámci každej iniciatívy zameranej na presídľovanie;

| 7. | domnieva sa, že v rámci nového finančného výhľadu (2013 – 2017) by sa mal vyčleniť osobitný balík prostriedkov na presídľovanie; takýto balík prostriedkov by mohol mať formu fondu vyhradeného na presídľovanie a mal by poskytovať finančnú podporu ambicióznejšiemu programu presídľovania; |
| --- | --- |

7.

domnieva sa, že v rámci nového finančného výhľadu (2013 – 2017) by sa mal vyčleniť osobitný balík prostriedkov na presídľovanie; takýto balík prostriedkov by mohol mať formu fondu vyhradeného na presídľovanie a mal by poskytovať finančnú podporu ambicióznejšiemu programu presídľovania;

| 8. | víta vytvorenie nového evakuačného tranzitného centra (ETC) v Rumunsku, ktoré poskytuje dočasné prístrešie utečencom nachádzajúcim sa v núdzi a/alebo utečencom, ktorí nemôžu zostať v krajinách prvého azylu; vyzýva Komisiu, aby ho využívala a tiež aby podporovala presídľovanie prostredníctvom tohto evakuačného tranzitného centra; |
| --- | --- |

8.

víta vytvorenie nového evakuačného tranzitného centra (ETC) v Rumunsku, ktoré poskytuje dočasné prístrešie utečencom nachádzajúcim sa v núdzi a/alebo utečencom, ktorí nemôžu zostať v krajinách prvého azylu; vyzýva Komisiu, aby ho využívala a tiež aby podporovala presídľovanie prostredníctvom tohto evakuačného tranzitného centra;

| 9. | víta ad hoc iniciatívy niektorých členských štátov prijímať utečencov, ktorí naliehavo potrebujú presídlenie, uznáva však, že takéto iniciatívy by mali nadobudnúť štruktúrovanejšiu podobu; |
| --- | --- |

9.

víta ad hoc iniciatívy niektorých členských štátov prijímať utečencov, ktorí naliehavo potrebujú presídlenie, uznáva však, že takéto iniciatívy by mali nadobudnúť štruktúrovanejšiu podobu;

Požiadavky na účinnosť a ústretovosť presídľovacích opatrení

| 10. | zdôrazňuje, že účinný program EÚ pre presídľovanie by mal poskytovať ochranu a trvalé riešenia pre dlhodobé zdĺhavé utečenecké situácie i pre rýchle a primerané reakcie v prípade núdze alebo naliehavých nepredvídaných okolností a že ročné priority by sa mali stanovovať tak, aby bolo možné pohotovo zareagovať na náhle humanitárne krízy, ktoré sa v priebehu roka môžu vyskytnúť; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že účinný program EÚ pre presídľovanie by mal poskytovať ochranu a trvalé riešenia pre dlhodobé zdĺhavé utečenecké situácie i pre rýchle a primerané reakcie v prípade núdze alebo naliehavých nepredvídaných okolností a že ročné priority by sa mali stanovovať tak, aby bolo možné pohotovo zareagovať na náhle humanitárne krízy, ktoré sa v priebehu roka môžu vyskytnúť;

| 11. | trvá na tom, že okrem informácií, ktoré môžu poskytnúť UNHCR, MVO a iné organizácie, je dôležité, aby v záujme prípravy presídlenia utečencov, zhodnotenia ich potrieb a náležitého plánovania budúcich etáp presídľovania existovala možnosť vykonávať prácu v teréne; |
| --- | --- |

11.

trvá na tom, že okrem informácií, ktoré môžu poskytnúť UNHCR, MVO a iné organizácie, je dôležité, aby v záujme prípravy presídlenia utečencov, zhodnotenia ich potrieb a náležitého plánovania budúcich etáp presídľovania existovala možnosť vykonávať prácu v teréne;

| 12. | podporuje partnerstvo verejného a súkromného sektora s mimovládnymi organizáciami a ďalšími sociálnymi partnermi, ako sú náboženské a etnické organizácie, s cieľom prispievať k realizácii presídľovania a podpore dobrovoľníctva v tejto oblasti; |
| --- | --- |

12.

podporuje partnerstvo verejného a súkromného sektora s mimovládnymi organizáciami a ďalšími sociálnymi partnermi, ako sú náboženské a etnické organizácie, s cieľom prispievať k realizácii presídľovania a podpore dobrovoľníctva v tejto oblasti;

| 13. | domnieva sa, že samosprávy, ktoré sa už zapojili alebo sa práve zapájajú do presídľovania, by mali spolupracovať a vytvárať partnerstvá s inými samosprávami zo svojej vlastnej krajiny a z členských štátov EÚ s cieľom vymieňať si skúsenosti v tejto oblasti a posilniť spoluprácu v celej EÚ; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že samosprávy, ktoré sa už zapojili alebo sa práve zapájajú do presídľovania, by mali spolupracovať a vytvárať partnerstvá s inými samosprávami zo svojej vlastnej krajiny a z členských štátov EÚ s cieľom vymieňať si skúsenosti v tejto oblasti a posilniť spoluprácu v celej EÚ;

| 14. | zdôrazňuje potrebu vytvoriť štruktúrovaný rámec spolupráce prostredníctvom získavania odborných znalostí a podpory zberu a spoločného využívania informácií; rovnako zdôrazňuje, že účinný program EÚ pre presídľovanie musí členským štátom (tým, ktoré sú už zapojené do programu, a tým, ktoré by sa doň chceli zapojiť) zabezpečiť prístup k ľudským zdrojom, odbornému poradenstvu a spoločnému využívaniu informácií, ktoré by mohli byť užitočné v každej etape presídľovacej iniciatívy; uznáva, že všetky strany zúčastňujúce sa na presídľovaní, a najmä samotní presídlení utečenci, sú významným zdrojom informácií pre hodnotenie presídľovacích iniciatív; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje potrebu vytvoriť štruktúrovaný rámec spolupráce prostredníctvom získavania odborných znalostí a podpory zberu a spoločného využívania informácií; rovnako zdôrazňuje, že účinný program EÚ pre presídľovanie musí členským štátom (tým, ktoré sú už zapojené do programu, a tým, ktoré by sa doň chceli zapojiť) zabezpečiť prístup k ľudským zdrojom, odbornému poradenstvu a spoločnému využívaniu informácií, ktoré by mohli byť užitočné v každej etape presídľovacej iniciatívy; uznáva, že všetky strany zúčastňujúce sa na presídľovaní, a najmä samotní presídlení utečenci, sú významným zdrojom informácií pre hodnotenie presídľovacích iniciatív;

| 15. | žiada o zváženie a výmenu najlepších postupov, ktoré podporujú efektívnosť medzi členskými štátmi, pričom tento proces môže zahŕňať podporu spoločných programov, ich vzájomné hodnotenie, zriaďovanie spoločných misií, využívanie spoločných infraštruktúr (napríklad tranzitných stredísk) a organizovanie misií do členských štátov s cieľom zhodnotiť prebiehajúce presídľovanie; |
| --- | --- |

15.

žiada o zváženie a výmenu najlepších postupov, ktoré podporujú efektívnosť medzi členskými štátmi, pričom tento proces môže zahŕňať podporu spoločných programov, ich vzájomné hodnotenie, zriaďovanie spoločných misií, využívanie spoločných infraštruktúr (napríklad tranzitných stredísk) a organizovanie misií do členských štátov s cieľom zhodnotiť prebiehajúce presídľovanie;

| 16. | žiada, aby sa nezanedbával význam nadväzných opatrení hodnotiacich kvalitu prijímania a integrácie v hostiteľských členských štátoch; domnieva sa, že úspešnosť presídľovania sa musí vymedziť nielen z hľadiska fyzického premiestnenia utečencov z tretej krajiny do niektorého členského štátu, ale aj z hľadiska vykonávania opatrení umožňujúcich integráciu utečencov v hostiteľskej krajine; |
| --- | --- |

16.

žiada, aby sa nezanedbával význam nadväzných opatrení hodnotiacich kvalitu prijímania a integrácie v hostiteľských členských štátoch; domnieva sa, že úspešnosť presídľovania sa musí vymedziť nielen z hľadiska fyzického premiestnenia utečencov z tretej krajiny do niektorého členského štátu, ale aj z hľadiska vykonávania opatrení umožňujúcich integráciu utečencov v hostiteľskej krajine;

| 17. | žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala ľudským zdrojom zapojeným do akéhokoľvek súčasného alebo budúceho programu EÚ pre presídľovanie s cieľom nájsť metódu, ktorá umožní uplatniť osvedčené postupy adaptácie a integrácie utečencov v hostiteľskej spoločnosti, pretože skúsenosti ukazujú, že snahy o presídľovanie musia monitorovať príslušní úradníci a odborníci; |
| --- | --- |

17.

žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala ľudským zdrojom zapojeným do akéhokoľvek súčasného alebo budúceho programu EÚ pre presídľovanie s cieľom nájsť metódu, ktorá umožní uplatniť osvedčené postupy adaptácie a integrácie utečencov v hostiteľskej spoločnosti, pretože skúsenosti ukazujú, že snahy o presídľovanie musia monitorovať príslušní úradníci a odborníci;

Stále oddelenie pre presídľovanie – základný kameň účinného programu EÚ pre presídľovanie

| 18. | uznáva, že v EÚ chýba štruktúrovaná spolupráca v oblasti presídľovacích činností, ktoré si vyžadujú značnú logistickú prípravu, napríklad pracovné návštevy zamerané na výber a prieskum, lekárske prehliadky a bezpečnostné preverovanie, vybavovanie záležitostí týkajúcich sa cesty a víz, ako aj programy zamerané na prijímanie presídlencov a ich integráciu, ako sa uvádza v oznámení KOM(2009)0447; |
| --- | --- |

18.

uznáva, že v EÚ chýba štruktúrovaná spolupráca v oblasti presídľovacích činností, ktoré si vyžadujú značnú logistickú prípravu, napríklad pracovné návštevy zamerané na výber a prieskum, lekárske prehliadky a bezpečnostné preverovanie, vybavovanie záležitostí týkajúcich sa cesty a víz, ako aj programy zamerané na prijímanie presídlencov a ich integráciu, ako sa uvádza v oznámení KOM(2009)0447;

| 19. | navyše potvrdzuje názor, že v dôsledku neexistencie mechanizmov spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi sa zvyšujú náklady na operácie spojené s presídľovaním, presídľovanie sa stáva menej atraktívnym a znižuje sa ich strategický dosah; |
| --- | --- |

19.

navyše potvrdzuje názor, že v dôsledku neexistencie mechanizmov spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi sa zvyšujú náklady na operácie spojené s presídľovaním, presídľovanie sa stáva menej atraktívnym a znižuje sa ich strategický dosah;

| 20. | odporúča preto, aby sa vytvorilo osobitné oddelenie s vlastným personálom, ktorý by bol poverený nevyhnutnou koordináciou všetkých prebiehajúcich presídľovacích činností v členských štátoch; |
| --- | --- |

20.

odporúča preto, aby sa vytvorilo osobitné oddelenie s vlastným personálom, ktorý by bol poverený nevyhnutnou koordináciou všetkých prebiehajúcich presídľovacích činností v členských štátoch;

| 21. | je presvedčený, že najvhodnejší inštitucionálny rámec pre toto oddelenie môže poskytnúť EASO, v rámci ktorého by oddelenie mohlo uskutočňovať spoluprácu vo sfére politík EÚ v oblasti azylu a migrácie; |
| --- | --- |

21.

je presvedčený, že najvhodnejší inštitucionálny rámec pre toto oddelenie môže poskytnúť EASO, v rámci ktorého by oddelenie mohlo uskutočňovať spoluprácu vo sfére politík EÚ v oblasti azylu a migrácie;

| 22. | domnieva sa, že toto oddelenie by mohlo nadviazať úzke kontakty s UNHCR a miestnymi MVO s cieľom získavať dôležité informácie napríklad o naliehavých prioritách, integračných technikách atď., ktoré by odovzdávalo členským štátom a inštitúciám EÚ; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že toto oddelenie by mohlo nadviazať úzke kontakty s UNHCR a miestnymi MVO s cieľom získavať dôležité informácie napríklad o naliehavých prioritách, integračných technikách atď., ktoré by odovzdávalo členským štátom a inštitúciám EÚ;

| 23. | trvá tiež na tom, že oddelenie pre presídľovanie by mohlo zohrávať významnú úlohu v rámci monitorovania a hodnotenia účinnosti a kvality programu pre presídľovanie na úrovni EÚ tým, že by vydávalo ročné správy o všetkých činnostiach, opierajúce sa o informácie, ktoré zhromaždili inštitúcie/orgány zapojené do presídľovacích iniciatív v členských štátoch; |
| --- | --- |

23.

trvá tiež na tom, že oddelenie pre presídľovanie by mohlo zohrávať významnú úlohu v rámci monitorovania a hodnotenia účinnosti a kvality programu pre presídľovanie na úrovni EÚ tým, že by vydávalo ročné správy o všetkých činnostiach, opierajúce sa o informácie, ktoré zhromaždili inštitúcie/orgány zapojené do presídľovacích iniciatív v členských štátoch;

| 24. | rád by zdôraznil, že oddelenie pre presídľovanie by malo viesť zoznam MVO, charitatívnych organizácií a ďalších subjektov, ktoré môžu spolupracovať s verejnými orgánmi v rámci procesu presídľovania utečencov; okrem toho poznamenáva, že uvedené oddelenie by malo pravidelne vydávať dokumenty s normami a kritériami, ktoré musia tieto subjekty dodržiavať, aby mali právo zúčastňovať sa na projektoch EÚ v oblasti presídľovania; |
| --- | --- |

24.

rád by zdôraznil, že oddelenie pre presídľovanie by malo viesť zoznam MVO, charitatívnych organizácií a ďalších subjektov, ktoré môžu spolupracovať s verejnými orgánmi v rámci procesu presídľovania utečencov; okrem toho poznamenáva, že uvedené oddelenie by malo pravidelne vydávať dokumenty s normami a kritériami, ktoré musia tieto subjekty dodržiavať, aby mali právo zúčastňovať sa na projektoch EÚ v oblasti presídľovania;

| 25. | zdôrazňuje, že EASO môže veľmi užitočným spôsobom prispieť k zabezpečeniu súdržnosti a komplementárnosti programu EÚ pre presídľovanie a iných azylových politík EÚ; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že EASO môže veľmi užitočným spôsobom prispieť k zabezpečeniu súdržnosti a komplementárnosti programu EÚ pre presídľovanie a iných azylových politík EÚ;

Flexibilnosť pri stanovovaní priorít

| 26. | uznáva, že vhodný presídľovací program si vyžaduje pravidelné aktualizovanie údajov o národnosti a kategóriách utečencov, ktorí by mali byť v procese presídľovania uprednostnení, s osobitným zreteľom na naliehavé prípady v rôznych geografických oblastiach a mimoriadne zraniteľné osoby, ktoré najviac potrebujú ochranu; |
| --- | --- |

26.

uznáva, že vhodný presídľovací program si vyžaduje pravidelné aktualizovanie údajov o národnosti a kategóriách utečencov, ktorí by mali byť v procese presídľovania uprednostnení, s osobitným zreteľom na naliehavé prípady v rôznych geografických oblastiach a mimoriadne zraniteľné osoby, ktoré najviac potrebujú ochranu;

| 27. | je presvedčený, že Komisia by mala v duchu návrhu na každý rok stanoviť priority EÚ, pričom UNHCR a Európsky parlament by sa mali výrazne a účinne zapájať do všetkých etáp výberu a hodnotenia uchádzačov o presídlenie; |
| --- | --- |

27.

je presvedčený, že Komisia by mala v duchu návrhu na každý rok stanoviť priority EÚ, pričom UNHCR a Európsky parlament by sa mali výrazne a účinne zapájať do všetkých etáp výberu a hodnotenia uchádzačov o presídlenie;

| 28. | navrhuje, aby sa delegácia poslancov z Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE), Výboru pre zahraničné veci (AFET) a Výboru pre rozvoj (DEVE) zúčastňovala na každoročnom stretnutí skupiny odborníkov na problematiku presídľovania; |
| --- | --- |

28.

navrhuje, aby sa delegácia poslancov z Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE), Výboru pre zahraničné veci (AFET) a Výboru pre rozvoj (DEVE) zúčastňovala na každoročnom stretnutí skupiny odborníkov na problematiku presídľovania;

| 29. | domnieva sa, že program EÚ pre presídlenie by mal obsahovať konkrétne postupy na zapojenie Európskeho parlamentu do vypracúvania ročných priorít EÚ; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že program EÚ pre presídlenie by mal obsahovať konkrétne postupy na zapojenie Európskeho parlamentu do vypracúvania ročných priorít EÚ;

| 30. | nabáda EASO, aby na seba prevzal významnú úlohu pri vymedzovaní agendy presídľovania v rámci EÚ; |
| --- | --- |

30.

nabáda EASO, aby na seba prevzal významnú úlohu pri vymedzovaní agendy presídľovania v rámci EÚ;

| 31. | obhajuje zásadu, podľa ktorej by v súlade s potrebou prispôsobivosti ročných priorít EÚ mali existovať kategórie, ktoré by každý rok zostávali nemenné, aby členské štáty mohli presídľovať mimoriadne zraniteľné osoby kedykoľvek v priebehu roka; |
| --- | --- |

31.

obhajuje zásadu, podľa ktorej by v súlade s potrebou prispôsobivosti ročných priorít EÚ mali existovať kategórie, ktoré by každý rok zostávali nemenné, aby členské štáty mohli presídľovať mimoriadne zraniteľné osoby kedykoľvek v priebehu roka;

| 32. | navrhuje, aby jednotlivé členské štáty mali možnosť pripraviť núdzové postupy pre prípady nepredvídateľných humanitárnych okolností, napríklad v prípade ozbrojených útokov na utečencov alebo ak utečenecké tábory ťažko zasiahnu prírodné nešťastia alebo katastrofy; domnieva sa, že tieto postupy by umožnili, aby sa presídľovanie uskutočnilo v krátkom čase a administratívne kroky by sa vykonávali buď na základe zhusteného harmonogramu, alebo by sa k nim v niektorých prípadoch pristúpilo po premiestnení utečencov; odporúča, aby sa tieto snahy zahrnuli do cieľov programu EÚ pre presídľovanie; |
| --- | --- |

32.

navrhuje, aby jednotlivé členské štáty mali možnosť pripraviť núdzové postupy pre prípady nepredvídateľných humanitárnych okolností, napríklad v prípade ozbrojených útokov na utečencov alebo ak utečenecké tábory ťažko zasiahnu prírodné nešťastia alebo katastrofy; domnieva sa, že tieto postupy by umožnili, aby sa presídľovanie uskutočnilo v krátkom čase a administratívne kroky by sa vykonávali buď na základe zhusteného harmonogramu, alebo by sa k nim v niektorých prípadoch pristúpilo po premiestnení utečencov; odporúča, aby sa tieto snahy zahrnuli do cieľov programu EÚ pre presídľovanie;

Zabezpečenie účasti viacerých členských štátov na presídľovaní

| 33. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súčasnosti má iba 10 členských štátov programy presídľovania, ktoré navyše nie sú vzájomne skoordinované; |
| --- | --- |

33.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súčasnosti má iba 10 členských štátov programy presídľovania, ktoré navyše nie sú vzájomne skoordinované;

| 34. | berie na vedomie, že účasť členských štátov zostáva dobrovoľná vzhľadom na odlišné podmienky prijímania, spolupracujúcich partnerov a právne kritériá, ktoré rozhodujú o osobách vybraných na presídlenie; |
| --- | --- |

34.

berie na vedomie, že účasť členských štátov zostáva dobrovoľná vzhľadom na odlišné podmienky prijímania, spolupracujúcich partnerov a právne kritériá, ktoré rozhodujú o osobách vybraných na presídlenie;

| 35. | uznáva, že niektoré členské štáty najmä v južnej Európe sú v dôsledku svojej polohy na vonkajšej hranici EÚ vystavené špecifickým problémom; |
| --- | --- |

35.

uznáva, že niektoré členské štáty najmä v južnej Európe sú v dôsledku svojej polohy na vonkajšej hranici EÚ vystavené špecifickým problémom;

| 36. | napriek tomu však žiada o výraznejšie stimuly, ktoré by podnietili viac členských štátov k účasti na programe EÚ pre presídľovanie; uznáva, že napriek významu výraznejšej finančnej pomoci by sa v tomto smere nemal podceňovať prínos EASO, ktorý môže pomôcť zlepšiť situáciu zvýšením kvality služieb poskytovaných utečencom v členských štátoch a ponúknutím pomoci pri využití najúčinnejších postupov v oblasti prijímania presídlencov a ich integrácie; |
| --- | --- |

36.

napriek tomu však žiada o výraznejšie stimuly, ktoré by podnietili viac členských štátov k účasti na programe EÚ pre presídľovanie; uznáva, že napriek významu výraznejšej finančnej pomoci by sa v tomto smere nemal podceňovať prínos EASO, ktorý môže pomôcť zlepšiť situáciu zvýšením kvality služieb poskytovaných utečencom v členských štátoch a ponúknutím pomoci pri využití najúčinnejších postupov v oblasti prijímania presídlencov a ich integrácie;

| 37. | navrhuje vyčleniť významnejšiu finančnú pomoc členským štátom, ktoré majú záujem zapojiť sa do programu EÚ pre presídľovanie, aby sa im pomohlo s vytvorením udržateľného programu pre presídľovanie a aby sa tak zmiernila počiatočná záťaž súvisiaca so zavedením takejto iniciatívy; navrhuje, aby sa výška finančnej pomoci upravila na úroveň iných členských štátov po roku účasti na programe a aby sa tak predišlo nadmernému zaťaženiu Európskeho fondu pre utečencov; |
| --- | --- |

37.

navrhuje vyčleniť významnejšiu finančnú pomoc členským štátom, ktoré majú záujem zapojiť sa do programu EÚ pre presídľovanie, aby sa im pomohlo s vytvorením udržateľného programu pre presídľovanie a aby sa tak zmiernila počiatočná záťaž súvisiaca so zavedením takejto iniciatívy; navrhuje, aby sa výška finančnej pomoci upravila na úroveň iných členských štátov po roku účasti na programe a aby sa tak predišlo nadmernému zaťaženiu Európskeho fondu pre utečencov;

| 38. | je presvedčený, že zvýšiť počet utečencov presídlených v EÚ nebude možné bez administratívneho a odborného rámca na podporu programu a bez vytvorenia stálych štruktúr na prípravu presídľovania a následnej kontroly integračného procesu; |
| --- | --- |

38.

je presvedčený, že zvýšiť počet utečencov presídlených v EÚ nebude možné bez administratívneho a odborného rámca na podporu programu a bez vytvorenia stálych štruktúr na prípravu presídľovania a následnej kontroly integračného procesu;

Nadväzné opatrenia

| 39. | domnieva sa, že účinný program EÚ pre presídľovanie musí zahŕňať ustanovenia o nadväzných opatreniach, v ktorých sa bude trvať na kvalite presídľovania v každom členskom štáte, dobrých normách na všetkých úrovniach od zistenia totožnosti cez prijímanie až po integráciu utečencov; |
| --- | --- |

39.

domnieva sa, že účinný program EÚ pre presídľovanie musí zahŕňať ustanovenia o nadväzných opatreniach, v ktorých sa bude trvať na kvalite presídľovania v každom členskom štáte, dobrých normách na všetkých úrovniach od zistenia totožnosti cez prijímanie až po integráciu utečencov;

| 40. | vyzýva členské štáty zapojené do programu pre presídľovanie, aby vyhodnotili svoje opatrenia prijaté v rámci procesu presídľovania s cieľom zabezpečiť a zlepšiť integráciu utečencov; členské štáty by tiež mali pravidelne sledovať integráciu utečencov; |
| --- | --- |

40.

vyzýva členské štáty zapojené do programu pre presídľovanie, aby vyhodnotili svoje opatrenia prijaté v rámci procesu presídľovania s cieľom zabezpečiť a zlepšiť integráciu utečencov; členské štáty by tiež mali pravidelne sledovať integráciu utečencov;

| 41. | zastáva názor, že vládne orgány by mali podporovať čo najužšiu spoluprácu s mimovládnymi subjektmi (napríklad s medzinárodnými a miestnymi MVO) a využívať ich odborné znalosti a blízkosť pri zabezpečovaní najlepších a najefektívnejších iniciatív na presídľovanie utečencov; účasťou občianskej spoločnosti na programe Európskej únie pre presídľovanie sa posilní podpora a prijatie v členských štátoch a miestnych komunitách; |
| --- | --- |

41.

zastáva názor, že vládne orgány by mali podporovať čo najužšiu spoluprácu s mimovládnymi subjektmi (napríklad s medzinárodnými a miestnymi MVO) a využívať ich odborné znalosti a blízkosť pri zabezpečovaní najlepších a najefektívnejších iniciatív na presídľovanie utečencov; účasťou občianskej spoločnosti na programe Európskej únie pre presídľovanie sa posilní podpora a prijatie v členských štátoch a miestnych komunitách;

| 42. | žiada, aby všetky zainteresované subjekty vyvinuli intenzívne úsilie s cieľom umožniť utečencom, najmä tým najzraniteľnejším, prístup k primeranému bývaniu, zdravotnej starostlivosti, vzdelaniu, jazykovým kurzom a psychologickej pomoci, ako aj prístup na pracovný trh, a tak zabezpečiť ich úspešnú integráciu; |
| --- | --- |

42.

žiada, aby všetky zainteresované subjekty vyvinuli intenzívne úsilie s cieľom umožniť utečencom, najmä tým najzraniteľnejším, prístup k primeranému bývaniu, zdravotnej starostlivosti, vzdelaniu, jazykovým kurzom a psychologickej pomoci, ako aj prístup na pracovný trh, a tak zabezpečiť ich úspešnú integráciu;

| 43. | vyzýva EASO, aby najmä prostredníctvom svojho oddelenia pre presídľovanie a v úzkej spolupráci s UNHCR, MVO a miestnymi orgánmi stanovil jasné kritériá kvalitného presídľovania a aby monitoroval proces presídľovania utečencov s cieľom prispieť k vyhodnoteniu a ďalšiemu zlepšeniu presídľovacích aktivít v členských štátoch; |
| --- | --- |

43.

vyzýva EASO, aby najmä prostredníctvom svojho oddelenia pre presídľovanie a v úzkej spolupráci s UNHCR, MVO a miestnymi orgánmi stanovil jasné kritériá kvalitného presídľovania a aby monitoroval proces presídľovania utečencov s cieľom prispieť k vyhodnoteniu a ďalšiemu zlepšeniu presídľovacích aktivít v členských štátoch;

| 44. | opätovne zdôrazňuje úlohu EASO ako subjektu, ktorý by mohol zvýšiť informovanosť o určitých nedostatkoch presídľovacích iniciatív, pomáhať členským štátom pri hľadaní konkrétnych riešení a podnecovať k využívaniu osvedčených postupov, ak sa v rámci neho vytvorí stále oddelenie pre presídľovanie; |
| --- | --- |

44.

opätovne zdôrazňuje úlohu EASO ako subjektu, ktorý by mohol zvýšiť informovanosť o určitých nedostatkoch presídľovacích iniciatív, pomáhať členským štátom pri hľadaní konkrétnych riešení a podnecovať k využívaniu osvedčených postupov, ak sa v rámci neho vytvorí stále oddelenie pre presídľovanie;

| 45. | žiada o zorganizovanie spoločnej každoročnej diskusie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a Výboru pre zahraničné veci s cieľom prispieť k rozvoju programu; |
| --- | --- |

45.

žiada o zorganizovanie spoločnej každoročnej diskusie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a Výboru pre zahraničné veci s cieľom prispieť k rozvoju programu;

*

* *

| 46. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

46.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0090.

(2)  Ú. v. EÚ C 212 E, 5.8.2010, s. 348.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/8

---

Utorok 18. mája 2010Kľúčové kompetencie pre meniaci sa svet: realizácia pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010

P7_TA(2010)0164

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o kľúčových kompetenciách pre meniaci sa svet: realizácia pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (2010/2013(INI))

2011/C 161 E/02

Európsky parlament,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. novembra 2009 s názvom Kľúčové kompetencie pre meniaci sa svet (KOM(2009)0640),

so zreteľom na osem kľúčových odborných zručností uvedených v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES z 18. decembra 2006 s názvom Kľúčové kompetencie pre celoživotné vzdelávanie – európsky referenčný rámec (1),

so zreteľom na desaťročný pracovný program s názvom Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a na následné spoločné predbežné správy o pokroku v súvislosti s jeho realizáciou,

so zreteľom na uznesenie Rady z 15. novembra 2007 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta (2),

so zreteľom na správu odbornej skupiny pre nové zručnosti pre nové pracovné miesta s názvom Nové zručnosti pre nové pracovné miesta: treba konať,

so zreteľom na závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave Vzdelávanie a odborná príprava 2020 (ET 2020) (3),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2008 o vzdelávaní dospelých: na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro (4),

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2008 o poskytovaní celoživotného vzdelávania pre znalosti, tvorivosť a inovácie – realizácia pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (5),

so zreteľom na rámec pre európsku spoluprácu vo veciach mládeže, ktorý bol prijatý v novembri 2009,

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji vzdelávania, strategický rámec navrhnutý zástupcami inštitúcií EÚ, členských štátov, občianskej spoločnosti a ostatných zúčastnených strán v novembri 2007,

so zreteľom na podrobné hodnotenie vnútroštátnych správ a výsledkov dosiahnutých v porovnaní so súborom ukazovateľov a referenčných úrovní (SEK(2009)1598 a SEK(2009)1616),

so zreteľom na články 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A7-0141/2010),

| A. | keďže kvalitné vzdelávanie a odborná príprava sú nevyhnutnosťou pre osobný rozvoj jednotlivcov, rovnosť a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, aktívne občianstvo a sociálnu súdržnosť, |
| --- | --- |

A.

keďže kvalitné vzdelávanie a odborná príprava sú nevyhnutnosťou pre osobný rozvoj jednotlivcov, rovnosť a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, aktívne občianstvo a sociálnu súdržnosť,

| B. | keďže zlepšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy pre všetkých študentov s cieľom dosiahnuť lepšie výsledky a kompetencie, spočiatku prostredníctvom nových a ráznejších politík na zvýšenie poskytovania vzdelávania, je prioritou, |
| --- | --- |

B.

keďže zlepšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy pre všetkých študentov s cieľom dosiahnuť lepšie výsledky a kompetencie, spočiatku prostredníctvom nových a ráznejších politík na zvýšenie poskytovania vzdelávania, je prioritou,

| C. | keďže napriek tomu, že kvalita vzdelávania a odbornej prípravy sa v EÚ do istej miery zvyšuje, väčšina referenčných úrovní EÚ stanovených na rok 2010 sa nedosiahne, keďže obzvlášť úroveň zručností je neprimeraná a keďže tretina populácie Európy má nízku úroveň kvalifikácie, |
| --- | --- |

C.

keďže napriek tomu, že kvalita vzdelávania a odbornej prípravy sa v EÚ do istej miery zvyšuje, väčšina referenčných úrovní EÚ stanovených na rok 2010 sa nedosiahne, keďže obzvlášť úroveň zručností je neprimeraná a keďže tretina populácie Európy má nízku úroveň kvalifikácie,

| D. | keďže desať rokov po začatí bolonského procesu nebola dosiahnutá požadovaná konvergencia členských štátov v oblasti vysokoškolského vzdelávania, |
| --- | --- |

D.

keďže desať rokov po začatí bolonského procesu nebola dosiahnutá požadovaná konvergencia členských štátov v oblasti vysokoškolského vzdelávania,

| E. | keďže politiky vzdelávania a odbornej prípravy by mali umožniť všetkým občanom, a to bez ohľadu na ich vek, pohlavie, zdravotný, fyzický a psychický stav, ich jazykovú, etnickú, národnú, náboženskú príslušnosť či sociálno-ekonomický pôvod, aby počas svojho života nadobúdali, dopĺňali si a rozvíjali svoje zručnosti a kompetencie, |
| --- | --- |

E.

keďže politiky vzdelávania a odbornej prípravy by mali umožniť všetkým občanom, a to bez ohľadu na ich vek, pohlavie, zdravotný, fyzický a psychický stav, ich jazykovú, etnickú, národnú, náboženskú príslušnosť či sociálno-ekonomický pôvod, aby počas svojho života nadobúdali, dopĺňali si a rozvíjali svoje zručnosti a kompetencie,

| F. | keďže vzdelávanie a odborná príprava sú kľúčovými prvkami úspešnej realizácie obnoveného sociálneho programu pre možnosti, prístup a solidaritu; keďže realizácia uvedeného programu by pomohla vytvoriť viac lepších pracovných miest a poskytla by Európanom možnosť dosiahnuť svoj potenciál, |
| --- | --- |

F.

keďže vzdelávanie a odborná príprava sú kľúčovými prvkami úspešnej realizácie obnoveného sociálneho programu pre možnosti, prístup a solidaritu; keďže realizácia uvedeného programu by pomohla vytvoriť viac lepších pracovných miest a poskytla by Európanom možnosť dosiahnuť svoj potenciál,

| G. | keďže na zabezpečenie toho, aby mali ženy rovnaký prístup k vzdelávaniu na všetkých úrovniach a aby neboli možnosti vzdelávania vopred predurčené rodovými stereotypmi, je potrebné vynakladať neustále úsilie, |
| --- | --- |

G.

keďže na zabezpečenie toho, aby mali ženy rovnaký prístup k vzdelávaniu na všetkých úrovniach a aby neboli možnosti vzdelávania vopred predurčené rodovými stereotypmi, je potrebné vynakladať neustále úsilie,

| H. | keďže úplná realizácia kľúčových kompetencií si vyžaduje ďalšie politické opatrenia, a to na úrovni EÚ aj úrovni jednotlivých štátov, |
| --- | --- |

H.

keďže úplná realizácia kľúčových kompetencií si vyžaduje ďalšie politické opatrenia, a to na úrovni EÚ aj úrovni jednotlivých štátov,

| I. | keďže kľúčovou výzvou pre vzdelávanie a odbornú prípravu v Európe je ich reforma na holistický vzdelávací systém zameraný na učenie, ktorý mladých ľudí naučí byť šťastnými, aktívnymi globálnymi občanmi, ktorí sú pripravení vstúpiť na pracovný trh, |
| --- | --- |

I.

keďže kľúčovou výzvou pre vzdelávanie a odbornú prípravu v Európe je ich reforma na holistický vzdelávací systém zameraný na učenie, ktorý mladých ľudí naučí byť šťastnými, aktívnymi globálnymi občanmi, ktorí sú pripravení vstúpiť na pracovný trh,

| J. | keďže vykonávanie a ďalšie rozvíjanie stratégií celoživotného vzdelávania zostávajú rozhodujúcou výzvou pre mnoho členských štátov; keďže namiesto orientácie na osobitné oblasti či cieľové skupiny sa treba viac zameriavať na celoživotnosť vo vzdelávaní, |
| --- | --- |

J.

keďže vykonávanie a ďalšie rozvíjanie stratégií celoživotného vzdelávania zostávajú rozhodujúcou výzvou pre mnoho členských štátov; keďže namiesto orientácie na osobitné oblasti či cieľové skupiny sa treba viac zameriavať na celoživotnosť vo vzdelávaní,

| K. | keďže zisk z investícií do vzdelávania sa prejaví iba v dlhodobej perspektíve a je dôležité, aby sa vzdelávanie v politických programoch nezanedbávalo; keďže treba žiadať, aby EÚ vydávala usmernenia týkajúce sa kvality systémov vzdelávania a odbornej prípravy a aby nedochádzalo k rozpočtovým obmedzeniam alebo aby sa pridelené prostriedky prinajmenšom zvyšovali, nie znižovali, keďže EÚ sa preto musí vybaviť rozpočtovými mechanizmami, ktoré nie sú viazané na ročné programy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, |
| --- | --- |

K.

keďže zisk z investícií do vzdelávania sa prejaví iba v dlhodobej perspektíve a je dôležité, aby sa vzdelávanie v politických programoch nezanedbávalo; keďže treba žiadať, aby EÚ vydávala usmernenia týkajúce sa kvality systémov vzdelávania a odbornej prípravy a aby nedochádzalo k rozpočtovým obmedzeniam alebo aby sa pridelené prostriedky prinajmenšom zvyšovali, nie znižovali, keďže EÚ sa preto musí vybaviť rozpočtovými mechanizmami, ktoré nie sú viazané na ročné programy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy,

| L. | keďže investície do vzdelávania a odbornej prípravy, doškoľovanie a aktualizácia a prispôsobenie vedomostí a zručností všetkých je nevyhnutným predpokladom zotavenia sa z krízy a riešenia dlhodobých výziev globálnej hospodárskej konkurencieschopnosti, zamestnanosti, mobilizácie a sociálneho začlenenia, |
| --- | --- |

L.

keďže investície do vzdelávania a odbornej prípravy, doškoľovanie a aktualizácia a prispôsobenie vedomostí a zručností všetkých je nevyhnutným predpokladom zotavenia sa z krízy a riešenia dlhodobých výziev globálnej hospodárskej konkurencieschopnosti, zamestnanosti, mobilizácie a sociálneho začlenenia,

| M. | keďže viac ako 80 % učiteľov na základných školách a 97 % vychovávateľov v materských školách sú v EÚ ženy, kým podiel žien medzi učiteľmi na stredných školách je iba 60 % a na vysokých školách a vo výskumnom systéme je táto percentuálna hodnota nižšia ako 40 %, |
| --- | --- |

M.

keďže viac ako 80 % učiteľov na základných školách a 97 % vychovávateľov v materských školách sú v EÚ ženy, kým podiel žien medzi učiteľmi na stredných školách je iba 60 % a na vysokých školách a vo výskumnom systéme je táto percentuálna hodnota nižšia ako 40 %,

| N. | keďže množstvo výziev, ktorým učitelia čelia, sa zvyšuje tým, že vzdelávacie prostredie sa stalo zložitejším a rôznorodejším, pokiaľ ide o zmeny v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT), finančné obmedzenia spôsobené hospodárskou krízou, zmena spoločenskej a rodinnej štruktúry a multikulturalizmus, |
| --- | --- |

N.

keďže množstvo výziev, ktorým učitelia čelia, sa zvyšuje tým, že vzdelávacie prostredie sa stalo zložitejším a rôznorodejším, pokiaľ ide o zmeny v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT), finančné obmedzenia spôsobené hospodárskou krízou, zmena spoločenskej a rodinnej štruktúry a multikulturalizmus,

| O. | keďže bude dôležité realizovať Strategický rámec pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave EÚ 2020, aby sa tieto mimoriadne dôležité výzvy riešili, |
| --- | --- |

O.

keďže bude dôležité realizovať Strategický rámec pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave EÚ 2020, aby sa tieto mimoriadne dôležité výzvy riešili,

| P. | keďže digitálne kompetencie budú zohrávať čoraz väčšiu úlohu vo vyvíjajúcej sa znalostnej ekonomike a na pracovnom trhu EÚ; keďže tieto kompetencie poskytujú možnosti pre hospodársku obnovu, podporu podnikania a lepší prístup k zamestnaniu, |
| --- | --- |

P.

keďže digitálne kompetencie budú zohrávať čoraz väčšiu úlohu vo vyvíjajúcej sa znalostnej ekonomike a na pracovnom trhu EÚ; keďže tieto kompetencie poskytujú možnosti pre hospodársku obnovu, podporu podnikania a lepší prístup k zamestnaniu,

| Q. | keďže šport je jedným z najúčinnejších nástrojov v boji proti zneužívaniu omamných látok (fajčenie, alkoholizmus a drogy) a žiaci škôl a vysokoškolskí študenti sú v tomto ohľade jednou z najrizikovejších sociálnych skupín; keďže účasť žiakov a študentov škôl na športových aktivitách závisí hlavne od primeranej pomocnej infraštruktúry, |
| --- | --- |

Q.

keďže šport je jedným z najúčinnejších nástrojov v boji proti zneužívaniu omamných látok (fajčenie, alkoholizmus a drogy) a žiaci škôl a vysokoškolskí študenti sú v tomto ohľade jednou z najrizikovejších sociálnych skupín; keďže účasť žiakov a študentov škôl na športových aktivitách závisí hlavne od primeranej pomocnej infraštruktúry,

| 1. | víta už spomínané oznámenie Komisie s názvom Kľúčové kompetencie pre meniaci sa svet; |
| --- | --- |

1.

víta už spomínané oznámenie Komisie s názvom Kľúčové kompetencie pre meniaci sa svet;

| 2. | poznamenáva, že napriek pokroku v posledných rokoch nie je ešte stále veľké množstvo občanov EÚ dostatočne kvalifikovaných; upozorňuje na to, že každý siedmy mladý človek (vo veku 18 – 24 rokov) odchádza zo školy pred jej ukončením (to je 6 miliónov tých, ktorí v EÚ 27 skončili školskú dochádzku predčasne), že každý štvrtý žiak vo veku 15 rokov má problémy s čítaním a že približne 77 miliónov ľudí (čo je takmer tretina obyvateľstva EÚ vo veku 25 – 64 rokov) nemá žiadnu alebo má len nízku úroveň kvalifikácie, že iba jedna štvrtina má úroveň kvalifikácie vysokú a že príliš veľa Európanov nenadobudlo zručnosti v oblasti IKT; zdôrazňuje, že veľmi nízka úroveň kvalifikácie je pretrvávajúcim problémom v rámci EÚ a je znepokojený zvyšujúcim sa počtom mladých ľudí, ktorí vo veku 15 rokov (21,3 % v 2000 a 24,1 % v 2006) nevedia správne čítať; |
| --- | --- |

2.

poznamenáva, že napriek pokroku v posledných rokoch nie je ešte stále veľké množstvo občanov EÚ dostatočne kvalifikovaných; upozorňuje na to, že každý siedmy mladý človek (vo veku 18 – 24 rokov) odchádza zo školy pred jej ukončením (to je 6 miliónov tých, ktorí v EÚ 27 skončili školskú dochádzku predčasne), že každý štvrtý žiak vo veku 15 rokov má problémy s čítaním a že približne 77 miliónov ľudí (čo je takmer tretina obyvateľstva EÚ vo veku 25 – 64 rokov) nemá žiadnu alebo má len nízku úroveň kvalifikácie, že iba jedna štvrtina má úroveň kvalifikácie vysokú a že príliš veľa Európanov nenadobudlo zručnosti v oblasti IKT; zdôrazňuje, že veľmi nízka úroveň kvalifikácie je pretrvávajúcim problémom v rámci EÚ a je znepokojený zvyšujúcim sa počtom mladých ľudí, ktorí vo veku 15 rokov (21,3 % v 2000 a 24,1 % v 2006) nevedia správne čítať;

| 3. | žiada Komisiu, aby pokračovala v diskusii o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta; upozorňuje na to, že do roku 2020 pribudne 16 miliónov pracovných miest, ktoré si budú vyžadovať vysokú kvalifikáciu, a štyri milióny pracovných miest, ktoré si budú vyžadovať strednú kvalifikáciu, kým na druhej strane zanikne 12 miliónov pracovných miest, ktoré si vyžadujú nízku kvalifikáciu; poukazuje na skutočnosť, že do roku 2015 bude väčšina pracovných miest v každom odvetví vyžadovať zručnosti v oblasti IKT; vyzýva, aby sa do tejto diskusie zapojili všetky zainteresované strany vrátane učiteľov a študentov, zástupcov občianskej spoločnosti a najmä združení rodičov a študentov, ako aj zástupcov podnikateľskej sféry; |
| --- | --- |

3.

žiada Komisiu, aby pokračovala v diskusii o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta; upozorňuje na to, že do roku 2020 pribudne 16 miliónov pracovných miest, ktoré si budú vyžadovať vysokú kvalifikáciu, a štyri milióny pracovných miest, ktoré si budú vyžadovať strednú kvalifikáciu, kým na druhej strane zanikne 12 miliónov pracovných miest, ktoré si vyžadujú nízku kvalifikáciu; poukazuje na skutočnosť, že do roku 2015 bude väčšina pracovných miest v každom odvetví vyžadovať zručnosti v oblasti IKT; vyzýva, aby sa do tejto diskusie zapojili všetky zainteresované strany vrátane učiteľov a študentov, zástupcov občianskej spoločnosti a najmä združení rodičov a študentov, ako aj zástupcov podnikateľskej sféry;

| 4. | považuje za nevyhnutné zaviesť politiky, ktorých cieľom je zlepšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy pre všetkých študentov, a zdôrazňuje, že na to, aby európske systémy vzdelávania našli riešenia pre výzvy globálnej konkurencieschopnosti, je potrebné zvýšiť dostupné možnosti vzdelávania, ktoré musia byť na vyššej úrovni a širšieho rozsahu, aby spĺňali zvyšujúce sa požiadavky odborných sektorov a trhu práce; |
| --- | --- |

4.

považuje za nevyhnutné zaviesť politiky, ktorých cieľom je zlepšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy pre všetkých študentov, a zdôrazňuje, že na to, aby európske systémy vzdelávania našli riešenia pre výzvy globálnej konkurencieschopnosti, je potrebné zvýšiť dostupné možnosti vzdelávania, ktoré musia byť na vyššej úrovni a širšieho rozsahu, aby spĺňali zvyšujúce sa požiadavky odborných sektorov a trhu práce;

| 5. | považuje za nevyhnutnú znalosť jazykov s cieľom zjednodušiť prístup mladých ľudí na trh práce a podporiť ich mobilitu a rovnosť príležitostí; |
| --- | --- |

5.

považuje za nevyhnutnú znalosť jazykov s cieľom zjednodušiť prístup mladých ľudí na trh práce a podporiť ich mobilitu a rovnosť príležitostí;

| 6. | vyzýva členské štáty, aby pokračovali v realizácii európskeho kvalifikačného rámca; |
| --- | --- |

6.

vyzýva členské štáty, aby pokračovali v realizácii európskeho kvalifikačného rámca;

| 7. | naliehavo žiada, aby sa venovala pozornosť nielen novým ekologickým pracovným miestam, ale aj administratívnym pracovným miestam; upozorňuje na to, že do roku 2030 bude podiel ľudí vo veku nad 65 rokov s ohľadom na ľudí vo veku od 15 do 64 rokov rásť, a to z 26 % v roku 2008 na 38 % v roku 2030; konštatuje, že z tohto dôvodu sa zvýši potreba spoločných politík týkajúcich sa aktívneho starnutia, obzvlášť pokiaľ ide o opatrenia na podporu gramotnosti a na oživenie a doplnenie kľúčových zručností v oblasti IKT, aby sa prekonala tzv. digitálna priepasť, ktorá je rastúcim faktorom sociálneho vylúčenia starších ľudí; |
| --- | --- |

7.

naliehavo žiada, aby sa venovala pozornosť nielen novým ekologickým pracovným miestam, ale aj administratívnym pracovným miestam; upozorňuje na to, že do roku 2030 bude podiel ľudí vo veku nad 65 rokov s ohľadom na ľudí vo veku od 15 do 64 rokov rásť, a to z 26 % v roku 2008 na 38 % v roku 2030; konštatuje, že z tohto dôvodu sa zvýši potreba spoločných politík týkajúcich sa aktívneho starnutia, obzvlášť pokiaľ ide o opatrenia na podporu gramotnosti a na oživenie a doplnenie kľúčových zručností v oblasti IKT, aby sa prekonala tzv. digitálna priepasť, ktorá je rastúcim faktorom sociálneho vylúčenia starších ľudí;

| 8. | konštatuje, že v oznámení Komisie o stratégii EÚ 2020 sa zdôrazňuje, že „zamestnanosť žien je zvlášť nízka“ (iba 63 % žien v porovnaní so 76 % mužov pracuje) a že „na zvýšenie účasti ženskej pracovnej sily budú potrebné politiky podporujúce rovnosť žien a mužov“; konštatuje, že politika vzdelávania a odbornej prípravy sa v dôsledku toho bude musieť sústrediť na preklenutie týchto priepastí na pracovnom trhu, čím prispeje k dosiahnutiu udržateľného rastu a sociálnej súdržnosti; zdôrazňuje význam vzdelávania, ktoré nie je založené na rodových aspektoch, a to už od raného veku; |
| --- | --- |

8.

konštatuje, že v oznámení Komisie o stratégii EÚ 2020 sa zdôrazňuje, že „zamestnanosť žien je zvlášť nízka“ (iba 63 % žien v porovnaní so 76 % mužov pracuje) a že „na zvýšenie účasti ženskej pracovnej sily budú potrebné politiky podporujúce rovnosť žien a mužov“; konštatuje, že politika vzdelávania a odbornej prípravy sa v dôsledku toho bude musieť sústrediť na preklenutie týchto priepastí na pracovnom trhu, čím prispeje k dosiahnutiu udržateľného rastu a sociálnej súdržnosti; zdôrazňuje význam vzdelávania, ktoré nie je založené na rodových aspektoch, a to už od raného veku;

| 9. | vyzýva, aby sa venovala osobitná pozornosť potrebe podporovať začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím do vzdelávania a odbornej prípravy, a to bez ohľadu na ich vek, s osobitnou pozornosťou venovanou skutočnej integrácií zdravotne postihnutých detí do vzdelávacích zariadení od útleho veku; zdôrazňuje potrebu náležitých investícií a dlhodobej stratégie, aby sa v tejto oblasti odstránili akékoľvek limity; |
| --- | --- |

9.

vyzýva, aby sa venovala osobitná pozornosť potrebe podporovať začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím do vzdelávania a odbornej prípravy, a to bez ohľadu na ich vek, s osobitnou pozornosťou venovanou skutočnej integrácií zdravotne postihnutých detí do vzdelávacích zariadení od útleho veku; zdôrazňuje potrebu náležitých investícií a dlhodobej stratégie, aby sa v tejto oblasti odstránili akékoľvek limity;

| 10. | domnieva sa, že všetky typy vzdelávania by mali podporovať získavanie demokratických kompetencií podporou študentských rád a umožňovaním študentom spoluzodpovedať za vzdelávanie, ako je to ustanovené v charte práv študentov; v tejto súvislosti vyzýva na dôkladnú diskusiu v európskej spoločnosti o fungovaní a úlohe vzdelávania a navrhuje, aby priestorom pre takúto diskusiu bola Agora občanov Európy; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že všetky typy vzdelávania by mali podporovať získavanie demokratických kompetencií podporou študentských rád a umožňovaním študentom spoluzodpovedať za vzdelávanie, ako je to ustanovené v charte práv študentov; v tejto súvislosti vyzýva na dôkladnú diskusiu v európskej spoločnosti o fungovaní a úlohe vzdelávania a navrhuje, aby priestorom pre takúto diskusiu bola Agora občanov Európy;

| 11. | vyzýva Komisiu, členské štáty a zamestnávateľov, aby v úzkej spolupráci s poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy podporovali rozširovanie zručností pre ľudí pochádzajúcich zo znevýhodneného prostredia; |
| --- | --- |

11.

vyzýva Komisiu, členské štáty a zamestnávateľov, aby v úzkej spolupráci s poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy podporovali rozširovanie zručností pre ľudí pochádzajúcich zo znevýhodneného prostredia;

| 12. | uznáva, že globalizácia od základov zmenila európsku spoločnosť a odporúča zahrnúť globálne/rozvojové vzdelávanie do všetkých úrovní vzdelávania, aby umožnila občanom vyrovnať sa s nástrahami a možnosťami meniaceho sa sveta; |
| --- | --- |

12.

uznáva, že globalizácia od základov zmenila európsku spoločnosť a odporúča zahrnúť globálne/rozvojové vzdelávanie do všetkých úrovní vzdelávania, aby umožnila občanom vyrovnať sa s nástrahami a možnosťami meniaceho sa sveta;

| 13. | považuje za nevyhnutné, aby sa na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy zavádzala digitálna a mediálna gramotnosť, ako aj oboznamovanie sa s novými technológiami, a aby sa vyučovalo, akým spôsobom možno využiť poznatky, ako aj kritické myslenie, pri používaní moderných foriem komunikácie a mediálnych obsahov; zdôrazňuje naliehavú potrebu zlepšovania elektronických zručností u všetkých občanov Európy; poukazuje na to, že školenie a vzdelávanie v oblasti IKT na vnútroštátnej aj európskej úrovni sú nevyhnutné vzhľadom na zvyšujúcu sa dôležitosť týchto zručností na rozvíjajúcom sa trhu práce; |
| --- | --- |

13.

považuje za nevyhnutné, aby sa na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy zavádzala digitálna a mediálna gramotnosť, ako aj oboznamovanie sa s novými technológiami, a aby sa vyučovalo, akým spôsobom možno využiť poznatky, ako aj kritické myslenie, pri používaní moderných foriem komunikácie a mediálnych obsahov; zdôrazňuje naliehavú potrebu zlepšovania elektronických zručností u všetkých občanov Európy; poukazuje na to, že školenie a vzdelávanie v oblasti IKT na vnútroštátnej aj európskej úrovni sú nevyhnutné vzhľadom na zvyšujúcu sa dôležitosť týchto zručností na rozvíjajúcom sa trhu práce;

| 14. | zdôrazňuje potrebu dostatočnej a vysokokvalitnej podpory rozvoja kompetencií učiteľov a podpory na zavedenie nových spôsobov organizácie výučby v atraktívnom prostredí školy; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje potrebu dostatočnej a vysokokvalitnej podpory rozvoja kompetencií učiteľov a podpory na zavedenie nových spôsobov organizácie výučby v atraktívnom prostredí školy;

| 15. | zdôrazňuje dôležitosť poskytovania vzdelávania v oblasti umenia, kultúry a športu v rámci vzdelávania a odbornej prípravy a potrebu venovať mu mimoriadnu pozornosť počas predškolskej výchovy, vzdelávania na základnej škole a stredoškolského vzdelávania a počas celého života; domnieva sa, že vzdelávanie v kultúrnej a sociálnej oblasti je nevyhnutnou súčasťou politiky vzdelávania a odbornej prípravy, rovnako ako rozvoj odborných a technických schopností, keďže môžu zhodnocovať iné ako školské schopnosti, aby sa tak podporoval rozvoj jednotlivca a získavanie základných zručností; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje dôležitosť poskytovania vzdelávania v oblasti umenia, kultúry a športu v rámci vzdelávania a odbornej prípravy a potrebu venovať mu mimoriadnu pozornosť počas predškolskej výchovy, vzdelávania na základnej škole a stredoškolského vzdelávania a počas celého života; domnieva sa, že vzdelávanie v kultúrnej a sociálnej oblasti je nevyhnutnou súčasťou politiky vzdelávania a odbornej prípravy, rovnako ako rozvoj odborných a technických schopností, keďže môžu zhodnocovať iné ako školské schopnosti, aby sa tak podporoval rozvoj jednotlivca a získavanie základných zručností;

| 16. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dostatok finančných prostriedkov na financovanie športu vo vzdelávacích inštitúciách a na zlepšenie spolupráce verejnej a súkromnej sféry v tejto oblasti; |
| --- | --- |

16.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dostatok finančných prostriedkov na financovanie športu vo vzdelávacích inštitúciách a na zlepšenie spolupráce verejnej a súkromnej sféry v tejto oblasti;

| 17. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dostatočné investície do vzdelávania s cieľom zabezpečiť prístup na pracovný trh pre všetky kategórie; |
| --- | --- |

17.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dostatočné investície do vzdelávania s cieľom zabezpečiť prístup na pracovný trh pre všetky kategórie;

| 18. | zdôrazňuje význam využívania predmetov, akými sú história a jazyky, ako nástrojov na dosiahnutie sociálnej a kultúrnej integrácie v rámci Európy; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje význam využívania predmetov, akými sú história a jazyky, ako nástrojov na dosiahnutie sociálnej a kultúrnej integrácie v rámci Európy;

Predškolská výchova

| 19. | upozorňuje na dôležitosť vysokokvalitného vzdelávania v ranom detstve pre včasné získavanie kľúčových kompetencií, učenie sa vlastného aj príslušného cudzieho jazyka a predovšetkým pre podporu detí zo znevýhodneného prostredia a s osobitnými (vzdelávacími) potrebami s cieľom bojovať proti budúcej chudobe a sociálnemu vylúčeniu; |
| --- | --- |

19.

upozorňuje na dôležitosť vysokokvalitného vzdelávania v ranom detstve pre včasné získavanie kľúčových kompetencií, učenie sa vlastného aj príslušného cudzieho jazyka a predovšetkým pre podporu detí zo znevýhodneného prostredia a s osobitnými (vzdelávacími) potrebami s cieľom bojovať proti budúcej chudobe a sociálnemu vylúčeniu;

| 20. | poukazuje na význam podpory kultúry čítania od predškolského veku a na dôležitosť prístupu k materiálom na čítanie už v predškolskom veku; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na význam podpory kultúry čítania od predškolského veku a na dôležitosť prístupu k materiálom na čítanie už v predškolskom veku;

| 21. | poukazuje na význam vzdelávania v materskom jazyku vrátane tradičných menšín; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na význam vzdelávania v materskom jazyku vrátane tradičných menšín;

| 22. | zdôrazňuje význam viacjazyčnosti pre mobilitu: z tohto dôvodu vyzýva členské štáty, aby zaviedli vyučovanie druhého jazyka už v ranom veku; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje význam viacjazyčnosti pre mobilitu: z tohto dôvodu vyzýva členské štáty, aby zaviedli vyučovanie druhého jazyka už v ranom veku;

| 23. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné zaviesť podporné opatrenia v oblasti pedagogiky pre deti prisťahovalcov, aby sa uľahčilo ich prispôsobovanie sa výchovnému a sociálnemu prostrediu hostiteľskej krajiny; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že je nevyhnutné zaviesť podporné opatrenia v oblasti pedagogiky pre deti prisťahovalcov, aby sa uľahčilo ich prispôsobovanie sa výchovnému a sociálnemu prostrediu hostiteľskej krajiny;

| 24. | zdôrazňuje potrebu, aby sa už v ranom období života detí podnecovali a podporovali činnosti zamerané na rozvoj tvorivosti, a tým sa vo väčšej miere pripravovala cesta inovatívnej kultúre v Európe; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje potrebu, aby sa už v ranom období života detí podnecovali a podporovali činnosti zamerané na rozvoj tvorivosti, a tým sa vo väčšej miere pripravovala cesta inovatívnej kultúre v Európe;

| 25. | upozorňuje na barcelonské ciele, ktoré sa zameriavajú na to, aby do roku 2010 bola zabezpečená starostlivosť o deti pre najmenej 90 % detí vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky a pre najmenej 33 % detí vo veku nižšom ako 3 roky a aby bola starostlivosť o deti z hľadiska výdavkov cenovo prístupná pre čo najväčší počet ľudí; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje na barcelonské ciele, ktoré sa zameriavajú na to, aby do roku 2010 bola zabezpečená starostlivosť o deti pre najmenej 90 % detí vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky a pre najmenej 33 % detí vo veku nižšom ako 3 roky a aby bola starostlivosť o deti z hľadiska výdavkov cenovo prístupná pre čo najväčší počet ľudí;

Vzdelávanie na základnej škole a stredoškolské vzdelávanie

| 26. | zdôrazňuje potrebu pokračovať v rozvíjaní a upevňovaní jazykových znalostí na základných a stredných školách, aj v prípade detí prisťahovalcov, a význam výučby v ich rodnom jazyku, pokiaľ ide o tradičné menšiny; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje potrebu pokračovať v rozvíjaní a upevňovaní jazykových znalostí na základných a stredných školách, aj v prípade detí prisťahovalcov, a význam výučby v ich rodnom jazyku, pokiaľ ide o tradičné menšiny;

| 27. | podporuje myšlienku takej pedagogiky, ktorá by umožnila pravidelné poradenstvo a aktívnejšiu účasť žiakov na riadení vzdelávacieho procesu, aktívnu účasť rodičov a žiakov na vzdelávacom spoločenstve a rozvoj vzťahov medzi žiakmi a učiteľmi založenými na dôvere, čo by podporovalo iniciatívnosť a získavanie sociálnych a občianskych spôsobilostí nevyhnutných pre aktívne občianstvo; |
| --- | --- |

27.

podporuje myšlienku takej pedagogiky, ktorá by umožnila pravidelné poradenstvo a aktívnejšiu účasť žiakov na riadení vzdelávacieho procesu, aktívnu účasť rodičov a žiakov na vzdelávacom spoločenstve a rozvoj vzťahov medzi žiakmi a učiteľmi založenými na dôvere, čo by podporovalo iniciatívnosť a získavanie sociálnych a občianskych spôsobilostí nevyhnutných pre aktívne občianstvo;

| 28. | zdôrazňuje význam zahrnutia nových technológií do osnov ako nástroja potrebného pre vzdelávanie v modernom vzdelávacom systéme; podporuje myšlienku, aby deti nadobúdali v ranom veku pod odborným dohľadom zručnosti týkajúce sa zodpovedného využívania mediálneho obsahu so zapojením kritického myslenia, najmä pokiaľ ide o využívanie internetu a domnieva sa, že je nevyhnutné oboznamovať deti s citlivými otázkami ochrany súkromného života, ochrany osobných údajov a dodržiavania pravidiel v oblasti autorských práv; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje význam zahrnutia nových technológií do osnov ako nástroja potrebného pre vzdelávanie v modernom vzdelávacom systéme; podporuje myšlienku, aby deti nadobúdali v ranom veku pod odborným dohľadom zručnosti týkajúce sa zodpovedného využívania mediálneho obsahu so zapojením kritického myslenia, najmä pokiaľ ide o využívanie internetu a domnieva sa, že je nevyhnutné oboznamovať deti s citlivými otázkami ochrany súkromného života, ochrany osobných údajov a dodržiavania pravidiel v oblasti autorských práv;

| 29. | domnieva sa, že pokrok dosiahnutý v oblasti prispôsobovania školských učebných osnov kľúčovým kompetenciám je posunom vpred, ale je nevyhnutné, aby sa vykonali aj ďalšie kroky, hlavne prostredníctvom uznávania a certifikovania zručností dosiahnutých neformálnym a informálnym vzdelávaním, a podporiť získavanie kľúčových kompetencií u tých, ktorým hrozia zlé študijné výsledky a sociálne vylúčenie; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že pokrok dosiahnutý v oblasti prispôsobovania školských učebných osnov kľúčovým kompetenciám je posunom vpred, ale je nevyhnutné, aby sa vykonali aj ďalšie kroky, hlavne prostredníctvom uznávania a certifikovania zručností dosiahnutých neformálnym a informálnym vzdelávaním, a podporiť získavanie kľúčových kompetencií u tých, ktorým hrozia zlé študijné výsledky a sociálne vylúčenie;

| 30. | žiada, aby sa stimulovala fyzická a športová aktivita na školách, ako aj organizácia školských súťaží a účasť na nich, pretože majú pozitívny vplyv na zdravie, podporujú integráciu a pomáhajú rozvíjať hodnoty, ktoré prispievajú k vytvoreniu pozitívnych vzorov správania; |
| --- | --- |

30.

žiada, aby sa stimulovala fyzická a športová aktivita na školách, ako aj organizácia školských súťaží a účasť na nich, pretože majú pozitívny vplyv na zdravie, podporujú integráciu a pomáhajú rozvíjať hodnoty, ktoré prispievajú k vytvoreniu pozitívnych vzorov správania;

| 31. | zasadzuje sa za vzdelávanie a odbornú prípravu pre deti z rodín migrantov, pričom zdôrazňuje významný prínos vzdelávania k úspešnej integrácii migrantov do európskej spoločnosti; |
| --- | --- |

31.

zasadzuje sa za vzdelávanie a odbornú prípravu pre deti z rodín migrantov, pričom zdôrazňuje významný prínos vzdelávania k úspešnej integrácii migrantov do európskej spoločnosti;

| 32. | žiada o komplexnú stratégiu pre získavanie kľúčových kompetencií zahŕňajúcu tak reformu školských učebných osnov, ako aj podporu priebežnej odbornej prípravy a profesionálneho rozvoja učiteľov, čím sa zabezpečí odborne vyškolené vzdelávacie spoločenstvo; domnieva sa, že učiteľom by sa mali poskytnúť stimuly na zlepšenie ich spôsobu výučby a na ich profesionálny rast; |
| --- | --- |

32.

žiada o komplexnú stratégiu pre získavanie kľúčových kompetencií zahŕňajúcu tak reformu školských učebných osnov, ako aj podporu priebežnej odbornej prípravy a profesionálneho rozvoja učiteľov, čím sa zabezpečí odborne vyškolené vzdelávacie spoločenstvo; domnieva sa, že učiteľom by sa mali poskytnúť stimuly na zlepšenie ich spôsobu výučby a na ich profesionálny rast;

| 33. | vyzýva členské štáty, aby na všeobecných vzdelávacích školách zaviedli nové programy a materiály na vyučovanie mladých ľudí s jednou z najrozšírenejších porúch čítania, dyslexiou, aby týmto mladým ľuďom poskytli možnosť úspešne ukončiť vzdelávanie aj napriek svojej ťažkosti s čítaním; |
| --- | --- |

33.

vyzýva členské štáty, aby na všeobecných vzdelávacích školách zaviedli nové programy a materiály na vyučovanie mladých ľudí s jednou z najrozšírenejších porúch čítania, dyslexiou, aby týmto mladým ľuďom poskytli možnosť úspešne ukončiť vzdelávanie aj napriek svojej ťažkosti s čítaním;

| 34. | zdôrazňuje význam integrovaného vzdelávania, aby sa zabránilo sociálnym predsudkom a diskriminácii a prispelo k sociálnej solidarite v rámci Európy; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje význam integrovaného vzdelávania, aby sa zabránilo sociálnym predsudkom a diskriminácii a prispelo k sociálnej solidarite v rámci Európy;

Vysokoškolské vzdelávanie

| 35. | vyzýva na väčšiu mobilitu medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, podnikateľskou sférou a inštitúciami odborného vzdelávania a odbornej prípravy (napr. študentov, učiteľov, zamestnancov, školiteľov) s cieľom podporiť výučbu zameranú na študentov a získavanie kompetencií, ako je napríklad podnikateľský duch, medzikultúrne porozumenie, kritické myslenie či tvorivosť, ktoré sú na trhu práce čoraz viac potrebné; domnieva sa, že na tento účel treba okamžite odstrániť existujúce prekážky v rámci EÚ, obzvlášť prekážky týkajúce financovania a uznávania, aby sa zlepšila kvalita mobility všetkých študentov; podporuje zabezpečenie kvality vysokoškolského vzdelávania ako spôsobu posilnenia akademickej mobility a mobility na účely výskumu a ako predpokladu rovnakých pracovných príležitostí pre obyvateľov EÚ; |
| --- | --- |

35.

vyzýva na väčšiu mobilitu medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, podnikateľskou sférou a inštitúciami odborného vzdelávania a odbornej prípravy (napr. študentov, učiteľov, zamestnancov, školiteľov) s cieľom podporiť výučbu zameranú na študentov a získavanie kompetencií, ako je napríklad podnikateľský duch, medzikultúrne porozumenie, kritické myslenie či tvorivosť, ktoré sú na trhu práce čoraz viac potrebné; domnieva sa, že na tento účel treba okamžite odstrániť existujúce prekážky v rámci EÚ, obzvlášť prekážky týkajúce financovania a uznávania, aby sa zlepšila kvalita mobility všetkých študentov; podporuje zabezpečenie kvality vysokoškolského vzdelávania ako spôsobu posilnenia akademickej mobility a mobility na účely výskumu a ako predpokladu rovnakých pracovných príležitostí pre obyvateľov EÚ;

| 36. | zdôrazňuje význam, ktorý má pre mladých ľudí poskytovanie pevnej základne s hlavnými zručnosťami, ktorá je nevyhnutná na podporu mobility počas celého života a ktorá im umožní prispôsobiť sa vývoju na trhu práce a vzniku nových hospodárskych a sociálnych potrieb; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje význam, ktorý má pre mladých ľudí poskytovanie pevnej základne s hlavnými zručnosťami, ktorá je nevyhnutná na podporu mobility počas celého života a ktorá im umožní prispôsobiť sa vývoju na trhu práce a vzniku nových hospodárskych a sociálnych potrieb;

| 37. | žiada, aby sa podporovali výskumné programy zamerané na posilnenie znalostného trojuholníka, ktorý je nevyhnutný na stimulovanie rastu a zamestnanosti v Európskej únii; |
| --- | --- |

37.

žiada, aby sa podporovali výskumné programy zamerané na posilnenie znalostného trojuholníka, ktorý je nevyhnutný na stimulovanie rastu a zamestnanosti v Európskej únii;

| 38. | vyzýva členské štáty na modernizáciu programu vysokých škôl a obzvlášť na koordináciu osnov s požiadavkami trhu práce; |
| --- | --- |

38.

vyzýva členské štáty na modernizáciu programu vysokých škôl a obzvlášť na koordináciu osnov s požiadavkami trhu práce;

| 39. | vyzýva vysokoškolské inštitúcie, aby modernizovali svoje programy a vo všeobecnosti urýchlili realizáciu bolonského procesu; |
| --- | --- |

39.

vyzýva vysokoškolské inštitúcie, aby modernizovali svoje programy a vo všeobecnosti urýchlili realizáciu bolonského procesu;

| 40. | domnieva sa, že inštitúcie vysokoškolského vzdelávania by sa mali viac otvoriť a vo väčšej miere pripraviť na študentov, najmä na netradičných študentov, študentov s osobitnými potrebami a znevýhodnené skupiny, a na tento účel sú vhodné najmä dobre dotované štipendijné systémy, na základe ktorých môžu mladí ľudia zo sociálne slabších rodín študovať; domnieva sa tiež, že by sa v členských štátoch mali uplatňovať konkrétne politiky, ktoré zabezpečia základné právo na vzdelanie každému vrátane mladých ľudí s obmedzenejšími finančnými možnosťami a že v budúcnosti treba preskúmať zloženú porovnávaciu bázu rovnosti, pokiaľ ide o vysokoškolské vzdelávanie, ako súčasť strategického rámca vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

40.

domnieva sa, že inštitúcie vysokoškolského vzdelávania by sa mali viac otvoriť a vo väčšej miere pripraviť na študentov, najmä na netradičných študentov, študentov s osobitnými potrebami a znevýhodnené skupiny, a na tento účel sú vhodné najmä dobre dotované štipendijné systémy, na základe ktorých môžu mladí ľudia zo sociálne slabších rodín študovať; domnieva sa tiež, že by sa v členských štátoch mali uplatňovať konkrétne politiky, ktoré zabezpečia základné právo na vzdelanie každému vrátane mladých ľudí s obmedzenejšími finančnými možnosťami a že v budúcnosti treba preskúmať zloženú porovnávaciu bázu rovnosti, pokiaľ ide o vysokoškolské vzdelávanie, ako súčasť strategického rámca vzdelávania a odbornej prípravy;

| 41. | v tejto súvislosti pripomína závery Rady (6) z mája 2007 o ukazovateľoch vypracovaných pre nasledujúcu Pekinskú akčnú platformu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy žien, obzvlášť pokiaľ ide o vysoké školstvo a výskum; vyjadruje však poľutovanie, že tieto ukazovatele nie sú zohľadnené v plnej miere pri monitorovaní realizácie pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010; v tejto súvislosti odporúča ich použitie ako nástroja na monitorovanie pokroku smerom k rodovej rovnosti vo vzdelávaní a odbornej príprave; |
| --- | --- |

41.

v tejto súvislosti pripomína závery Rady (6) z mája 2007 o ukazovateľoch vypracovaných pre nasledujúcu Pekinskú akčnú platformu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy žien, obzvlášť pokiaľ ide o vysoké školstvo a výskum; vyjadruje však poľutovanie, že tieto ukazovatele nie sú zohľadnené v plnej miere pri monitorovaní realizácie pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010; v tejto súvislosti odporúča ich použitie ako nástroja na monitorovanie pokroku smerom k rodovej rovnosti vo vzdelávaní a odbornej príprave;

| 42. | pripomína, že napriek pokroku dosiahnutom v prístupe žien k vysokoškolskému vzdelávaniu nie sú ženy stále dostatočne zastúpene v odboroch, akými sú matematika, vedy a technológia (iba 32 % absolventov sú ženy, 68 % sú muži); poukazuje na to, že vyrovnávanie rodovej nerovnosti v týchto oblastiach by prispelo k zníženiu nedostatku zručností, ktoré EÚ má v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

42.

pripomína, že napriek pokroku dosiahnutom v prístupe žien k vysokoškolskému vzdelávaniu nie sú ženy stále dostatočne zastúpene v odboroch, akými sú matematika, vedy a technológia (iba 32 % absolventov sú ženy, 68 % sú muži); poukazuje na to, že vyrovnávanie rodovej nerovnosti v týchto oblastiach by prispelo k zníženiu nedostatku zručností, ktoré EÚ má v týchto oblastiach;

| 43. | považuje neformálne vzdelávanie za doplnok formálneho vzdelávania a odporúča, aby bol tento fakt zohľadnený pri tvorbe vzdelávacej politiky ET 2020; |
| --- | --- |

43.

považuje neformálne vzdelávanie za doplnok formálneho vzdelávania a odporúča, aby bol tento fakt zohľadnený pri tvorbe vzdelávacej politiky ET 2020;

| 44. | vyzýva na zvýšenie, zefektívnenie a rozšírenie záberu investícií do vysokoškolského vzdelávania; |
| --- | --- |

44.

vyzýva na zvýšenie, zefektívnenie a rozšírenie záberu investícií do vysokoškolského vzdelávania;

| 45. | vyzýva členské štáty, aby podporovali partnerstvo (na medzinárodnej, vnútroštátnej, regionálnej i miestnej úrovni) medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, univerzitami, výskumnými strediskami a podnikateľskou sférou a finančné investície podnikateľskej sféry do vysokoškolského vzdelávania; |
| --- | --- |

45.

vyzýva členské štáty, aby podporovali partnerstvo (na medzinárodnej, vnútroštátnej, regionálnej i miestnej úrovni) medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, univerzitami, výskumnými strediskami a podnikateľskou sférou a finančné investície podnikateľskej sféry do vysokoškolského vzdelávania;

| 46. | vyzýva členské štáty, aby vysokoškolskému sektoru pridelili potrebné zdroje, ktoré sú hlavným nástrojom na hospodárske a sociálne oživenie po nedávnom poklese, a aby dokázali reagovať na globálne výzvy; |
| --- | --- |

46.

vyzýva členské štáty, aby vysokoškolskému sektoru pridelili potrebné zdroje, ktoré sú hlavným nástrojom na hospodárske a sociálne oživenie po nedávnom poklese, a aby dokázali reagovať na globálne výzvy;

| 47. | vyzýva členské štáty, aby právnymi, administratívnymi a finančnými prostriedkami podporovali vzdelávanie tradičných menšín v ich rodnom jazyku; |
| --- | --- |

47.

vyzýva členské štáty, aby právnymi, administratívnymi a finančnými prostriedkami podporovali vzdelávanie tradičných menšín v ich rodnom jazyku;

Odborné vzdelávanie a odborná príprava

| 48. | trvá na tom, že kvalitné odborné vzdelávanie a kvalitná odborná príprava sú základnou podmienkou, pokiaľ ide o výchovu nových odborníkov, a nevyhnutné pre fungovanie nových zručností pre nové pracovné miesta, keďže venujú osobitnú pozornosť dôkladnej odbornej príprave a výučbe na pracovisku, ako aj pre mladých absolventov, a to na základe dohôd medzi univerzitami a podnikmi; zároveň sa domnieva, že je dôležité podporovať štúdium a prax študentov v rámci odbornej prípravy v ostatných krajinách Európskej únie, ako je to v rámci programu Erasmus v univerzitnej oblasti; žiada, aby sa zvýšila miera podpory a prestíž odborného vzdelávania; |
| --- | --- |

48.

trvá na tom, že kvalitné odborné vzdelávanie a kvalitná odborná príprava sú základnou podmienkou, pokiaľ ide o výchovu nových odborníkov, a nevyhnutné pre fungovanie nových zručností pre nové pracovné miesta, keďže venujú osobitnú pozornosť dôkladnej odbornej príprave a výučbe na pracovisku, ako aj pre mladých absolventov, a to na základe dohôd medzi univerzitami a podnikmi; zároveň sa domnieva, že je dôležité podporovať štúdium a prax študentov v rámci odbornej prípravy v ostatných krajinách Európskej únie, ako je to v rámci programu Erasmus v univerzitnej oblasti; žiada, aby sa zvýšila miera podpory a prestíž odborného vzdelávania;

| 49. | zdôrazňuje potrebu ďalšej modernizácie programov odborného vzdelávania, pričom berie do úvahy kľúčové kompetencie, aby sa na jednej strane zlepšila ich kvalita a aby sa stali atraktívnejšími pre mladých ľudí a na druhej strane aby boli vhodnejšie prispôsobené vyvíjajúcim sa potrebám trhu práce; domnieva sa, že programy odbornej prípravy by mali zlepšiť kľúčové kompetencie všeobecného významu; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje potrebu ďalšej modernizácie programov odborného vzdelávania, pričom berie do úvahy kľúčové kompetencie, aby sa na jednej strane zlepšila ich kvalita a aby sa stali atraktívnejšími pre mladých ľudí a na druhej strane aby boli vhodnejšie prispôsobené vyvíjajúcim sa potrebám trhu práce; domnieva sa, že programy odbornej prípravy by mali zlepšiť kľúčové kompetencie všeobecného významu;

| 50. | zdôrazňuje potrebu prijať na základe existujúcich najlepších postupov model uznávania vzdelávacích kreditov týkajúcich sa občianskych zručností mladých ľudí, ktorí vykonávajú dobrovoľnícku prácu a sociálnu činnosť podporovanú neziskovými organizáciami alebo v kontexte rozvojovej spolupráce; |
| --- | --- |

50.

zdôrazňuje potrebu prijať na základe existujúcich najlepších postupov model uznávania vzdelávacích kreditov týkajúcich sa občianskych zručností mladých ľudí, ktorí vykonávajú dobrovoľnícku prácu a sociálnu činnosť podporovanú neziskovými organizáciami alebo v kontexte rozvojovej spolupráce;

| 51. | vyzýva na zlepšenie prechodu medzi stredoškolským odborným vzdelávaním a školením a vysokoškolským vzdelávaním, čo zabezpečuje vyššiu kvalifikáciu; |
| --- | --- |

51.

vyzýva na zlepšenie prechodu medzi stredoškolským odborným vzdelávaním a školením a vysokoškolským vzdelávaním, čo zabezpečuje vyššiu kvalifikáciu;

| 52. | zdôrazňuje rozmer celoživotného vzdelávania v odporúčaní týkajúcom sa kľúčových kompetencií a trvá na tom, že je potrebný väčší pokrok v oblasti odborného vzdelávania, odbornej prípravy a v oblasti vzdelávania dospelých, aby sa dosiahla ich úplná realizácia, a to aj prostredníctvom právneho uznania všeobecného práva na celoživotné vzdelávanie; |
| --- | --- |

52.

zdôrazňuje rozmer celoživotného vzdelávania v odporúčaní týkajúcom sa kľúčových kompetencií a trvá na tom, že je potrebný väčší pokrok v oblasti odborného vzdelávania, odbornej prípravy a v oblasti vzdelávania dospelých, aby sa dosiahla ich úplná realizácia, a to aj prostredníctvom právneho uznania všeobecného práva na celoživotné vzdelávanie;

| 53. | zdôrazňuje význam výmeny informácií a dobrých a úspešných postupov medzi členskými štátmi v oblasti odborného vzdelávania a prípravy; |
| --- | --- |

53.

zdôrazňuje význam výmeny informácií a dobrých a úspešných postupov medzi členskými štátmi v oblasti odborného vzdelávania a prípravy;

Celoživotné vzdelávanie

| 54. | žiada, aby sa urýchlene začal riešiť problém rastúceho množstva ľudí, ktorí nevedia dobre čítať, a aby sa osobitne podporili miestne správy, pretože sú pre verejnosť najľahšie dostupné; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby upriamili pozornosť na ešte stále vysoký počet analfabetov a aby dôsledne bojovali proti tomuto problému aj u dospelých; |
| --- | --- |

54.

žiada, aby sa urýchlene začal riešiť problém rastúceho množstva ľudí, ktorí nevedia dobre čítať, a aby sa osobitne podporili miestne správy, pretože sú pre verejnosť najľahšie dostupné; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby upriamili pozornosť na ešte stále vysoký počet analfabetov a aby dôsledne bojovali proti tomuto problému aj u dospelých;

| 55. | je mimoriadne znepokojený zvyšujúcim sa počtom nezamestnaných mladých ľudí, obzvlášť počas súčasnej hospodárskej krízy; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili čo najväčšiu flexibilitu pracovných trhov na to, aby si mohli mladí ľudia jednoduchšie nájsť prácu a meniť zamestnanie; |
| --- | --- |

55.

je mimoriadne znepokojený zvyšujúcim sa počtom nezamestnaných mladých ľudí, obzvlášť počas súčasnej hospodárskej krízy; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili čo najväčšiu flexibilitu pracovných trhov na to, aby si mohli mladí ľudia jednoduchšie nájsť prácu a meniť zamestnanie;

| 56. | zdôrazňuje potrebu lepšieho začlenenia poskytovateľov vzdelávania do rozvoja komplexných vnútroštátnych kvalifikačných rámcov a uznávanie predošlého vzdelania vo väčšej miere vrátane neformálneho vzdelania získaného ad hoc; |
| --- | --- |

56.

zdôrazňuje potrebu lepšieho začlenenia poskytovateľov vzdelávania do rozvoja komplexných vnútroštátnych kvalifikačných rámcov a uznávanie predošlého vzdelania vo väčšej miere vrátane neformálneho vzdelania získaného ad hoc;

| 57. | poznamenáva, že ciele stanovené v súvislosti so štyrmi z piatich referenčných úrovní, prijatých v roku 2003, sa nedosiahnu; vyzýva Komisiu, členské štáty, regionálne a miestne orgány a ďalšie zainteresované strany, aby preskúmali príčiny a prijali vhodné opatrenia s cieľom napraviť tento stav; |
| --- | --- |

57.

poznamenáva, že ciele stanovené v súvislosti so štyrmi z piatich referenčných úrovní, prijatých v roku 2003, sa nedosiahnu; vyzýva Komisiu, členské štáty, regionálne a miestne orgány a ďalšie zainteresované strany, aby preskúmali príčiny a prijali vhodné opatrenia s cieľom napraviť tento stav;

| 58. | zdôrazňuje význam neustáleho štruktúrovaného dialógu a konzultácií medzi osobami, ktoré sú v poslednej fáze vzdelávania a odbornej prípravy, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a podnikmi; |
| --- | --- |

58.

zdôrazňuje význam neustáleho štruktúrovaného dialógu a konzultácií medzi osobami, ktoré sú v poslednej fáze vzdelávania a odbornej prípravy, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a podnikmi;

| 59. | podporuje zámer, aby sa do roku 2020 zvýšila účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní z 12,5 % na 15 %, a vyzýva, aby sa v súvislosti s tým prijali vhodné opatrenia; na tento účel vyzýva univerzity, aby uľahčili väčší prístup k štúdiu, spestrili a rozšírili študentskú základňu a upravili študijné programy tak, aby boli atraktívnejšie pre dospelých ľudí vracajúcich sa k štúdiu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali ešte rozhodnejšie opatrenia na podporu a rozširovanie inštitúcií celoživotného vzdelávania, napríklad vo forme projektov ako „školy druhej šance“; vyzýva, aby sa pri realizácii stratégií celoživotného vzdelávania bralo do úvahy a presadzovalo rodové hľadisko; poukazuje na skutočnosť, že univerzity tretieho veku zohrávajú dôležitú úlohu v celoživotnom vzdelávaní; |
| --- | --- |

59.

podporuje zámer, aby sa do roku 2020 zvýšila účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní z 12,5 % na 15 %, a vyzýva, aby sa v súvislosti s tým prijali vhodné opatrenia; na tento účel vyzýva univerzity, aby uľahčili väčší prístup k štúdiu, spestrili a rozšírili študentskú základňu a upravili študijné programy tak, aby boli atraktívnejšie pre dospelých ľudí vracajúcich sa k štúdiu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali ešte rozhodnejšie opatrenia na podporu a rozširovanie inštitúcií celoživotného vzdelávania, napríklad vo forme projektov ako „školy druhej šance“; vyzýva, aby sa pri realizácii stratégií celoživotného vzdelávania bralo do úvahy a presadzovalo rodové hľadisko; poukazuje na skutočnosť, že univerzity tretieho veku zohrávajú dôležitú úlohu v celoživotnom vzdelávaní;

| 60. | poznamenáva, že jednou z hlavných prekážok, ktorým dospelí rozhodnutí zúčastňovať sa na vzdelávaní a odbornej príprave čelia, je nedostatok zariadení poskytujúcich pomoc rodinám; z toho dôvodu podnecuje členské štáty, aby prijímali také podporné opatrenia, vďaka ktorým sa zabezpečí, aby si všetci študenti a pracujúci, ktorí majú nejaké rodinné záväzky (napr. starostlivosť o deti či iné osoby odkázané na ich pomoc), mali možnosť dopĺňať a/alebo zvyšovať svoje zručnosti a spôsobilosti na základe najlepších postupov zavedených v tejto oblasti podľa programu Európskeho sociálneho fondu vrátane šekov na služby a prispôsobenie; domnieva sa, že by sa mali obzvlášť preskúmať možnosti elektronického vzdelávania, pretože umožňujú väčšiu flexibilitu pri prepájaní vzdelávania, práce a starostlivosti; |
| --- | --- |

60.

poznamenáva, že jednou z hlavných prekážok, ktorým dospelí rozhodnutí zúčastňovať sa na vzdelávaní a odbornej príprave čelia, je nedostatok zariadení poskytujúcich pomoc rodinám; z toho dôvodu podnecuje členské štáty, aby prijímali také podporné opatrenia, vďaka ktorým sa zabezpečí, aby si všetci študenti a pracujúci, ktorí majú nejaké rodinné záväzky (napr. starostlivosť o deti či iné osoby odkázané na ich pomoc), mali možnosť dopĺňať a/alebo zvyšovať svoje zručnosti a spôsobilosti na základe najlepších postupov zavedených v tejto oblasti podľa programu Európskeho sociálneho fondu vrátane šekov na služby a prispôsobenie; domnieva sa, že by sa mali obzvlášť preskúmať možnosti elektronického vzdelávania, pretože umožňujú väčšiu flexibilitu pri prepájaní vzdelávania, práce a starostlivosti;

| 61. | podporuje Európsky inštitút pre rodovú rovnosť pri podnikaní krokov smerujúcich k zlepšeniu zberu a analýzy porovnateľných údajov o rodovej rovnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zabezpečovaní, aby boli štatistiky relevantných ukazovateľov súvisiacich s Pekinskou akčnou platformou ľahko dostupné a pravidelne aktualizované; |
| --- | --- |

61.

podporuje Európsky inštitút pre rodovú rovnosť pri podnikaní krokov smerujúcich k zlepšeniu zberu a analýzy porovnateľných údajov o rodovej rovnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zabezpečovaní, aby boli štatistiky relevantných ukazovateľov súvisiacich s Pekinskou akčnou platformou ľahko dostupné a pravidelne aktualizované;

| 62. | odporúča vzdelávacím inštitúciám a inštitúciám odbornej prípravy, aby lepšie informovali o svojich programoch pre dospelých a zjednodušovali administratívne postupy, ktoré umožňujú prístup k týmto programom; |
| --- | --- |

62.

odporúča vzdelávacím inštitúciám a inštitúciám odbornej prípravy, aby lepšie informovali o svojich programoch pre dospelých a zjednodušovali administratívne postupy, ktoré umožňujú prístup k týmto programom;

| 63. | vyzýva Komisiu, aby v plnej miere uznala odbornú pomoc zainteresovaných subjektov a ich úlohu pri realizovaní stratégie ET 2020; |
| --- | --- |

63.

vyzýva Komisiu, aby v plnej miere uznala odbornú pomoc zainteresovaných subjektov a ich úlohu pri realizovaní stratégie ET 2020;

| 64. | vyzýva Komisiu, aby do plánovaného ukazovateľa mobility pre ET 2020 zahrnula neformálne vzdelávanie, odborné vzdelávanie a školenie a študentov škôl a aby pre mobilitu študentov prebrala ukazovateľ bolonského procesu; |
| --- | --- |

64.

vyzýva Komisiu, aby do plánovaného ukazovateľa mobility pre ET 2020 zahrnula neformálne vzdelávanie, odborné vzdelávanie a školenie a študentov škôl a aby pre mobilitu študentov prebrala ukazovateľ bolonského procesu;

*

* *

| 65. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

65.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Ú. v. EÚ C 290, 4.12.2007, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  Ú. v. EÚ C 41 E, 19.2.2009, s. 46.

(5)  Ú. v. EÚ C 45 E, 23.2.2010, s. 33.

(6)  Dokument Rady 9152/2007.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/16

---

Utorok 18. mája 2010Deontologické otázky týkajúce sa riadenia spoločností

P7_TA(2010)0165

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o deontologických otázkach týkajúcich sa riadenia spoločností (2009/2177(INI))

2011/C 161 E/03

Európsky parlament,

so zreteľom na odporúčanie Komisie z 30. apríla 2009, ktorým sa dopĺňajú odporúčania 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokiaľ ide o systém odmeňovania riadiacich pracovníkov kótovaných spoločností (1),

so zreteľom na odporúčanie Komisie z 30. apríla 2009 o politikách odmeňovania v odvetví finančných služieb (2),

so zreteľom na oznámenie Komisie sprevádzajúce uvedené dve odporúčania, ktoré bolo taktiež zverejnené 30. apríla 2009 (KOM(2009)0211),

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na obchodnú knihu a na resekuritizácie a preverovanie politík odmeňovania orgánmi dohľadu (KOM(2009)0362),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES z 11. júla 2007 o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu (3),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (4),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0135/2010),

| A. | keďže EÚ a celý svet prechádzajú najhlbšou hospodárskou krízou za posledných šesťdesiat rokov, reálna ekonomika musí čeliť najhoršej recesii tohto obdobia a v oblasti zamestnanosti sa aj napriek pomernému oživeniu ekonomiky očakávajú zlé podmienky, |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ a celý svet prechádzajú najhlbšou hospodárskou krízou za posledných šesťdesiat rokov, reálna ekonomika musí čeliť najhoršej recesii tohto obdobia a v oblasti zamestnanosti sa aj napriek pomernému oživeniu ekonomiky očakávajú zlé podmienky,

| B. | keďže bez ohľadu na typ spoločnosti či odvetvie, v ktorom pôsobí, existuje vo všeobecnom kontexte deontológie výkonu podnikania množstvo dôležitých otázok týkajúcich sa riadenia spoločností, napríklad povinnosť starostlivosti (duty of care), transparentnosť, spoločenská zodpovednosť podnikov, riadenie rizík, ekonomická udržateľnosť finančných investičných rozhodnutí, postupy v rámci predstavenstva či dozornej rady alebo výkon práv majiteľov akcií; keďže nedávna finančná kríza ukázala, že týmito otázkami sa treba zaoberať z pohľadu zachovania finančnej stability a nepretržite ich analyzovať s cieľom pomôcť pri hľadaní riešení umožňujúcich spoločnostiam čeliť aktuálnym problémom a pri podpore hospodárskeho rastu a vyššej zamestnanosti v rámci EÚ, |
| --- | --- |

B.

keďže bez ohľadu na typ spoločnosti či odvetvie, v ktorom pôsobí, existuje vo všeobecnom kontexte deontológie výkonu podnikania množstvo dôležitých otázok týkajúcich sa riadenia spoločností, napríklad povinnosť starostlivosti (duty of care), transparentnosť, spoločenská zodpovednosť podnikov, riadenie rizík, ekonomická udržateľnosť finančných investičných rozhodnutí, postupy v rámci predstavenstva či dozornej rady alebo výkon práv majiteľov akcií; keďže nedávna finančná kríza ukázala, že týmito otázkami sa treba zaoberať z pohľadu zachovania finančnej stability a nepretržite ich analyzovať s cieľom pomôcť pri hľadaní riešení umožňujúcich spoločnostiam čeliť aktuálnym problémom a pri podpore hospodárskeho rastu a vyššej zamestnanosti v rámci EÚ,

| C. | keďže kríza taktiež ukázala úzku súvislosť medzi riadením rizík a politikou odmeňovania a význam tejto politiky v mechanizmoch riadiacich správne fungovanie spoločností; z uvedeného dôvodu treba riadenie rizík náležite zohľadniť pri navrhovaní politiky odmeňovania a tým umožniť včlenenie účinných systémov riadenia rizík do širšieho, vyváženého prístupu k riadeniu, a rovnako treba zaistiť, že ak sa vytvoria systémy stimulov, ako protiváha sa zabezpečia aj vhodné systémy riadenia rizík, |
| --- | --- |

C.

keďže kríza taktiež ukázala úzku súvislosť medzi riadením rizík a politikou odmeňovania a význam tejto politiky v mechanizmoch riadiacich správne fungovanie spoločností; z uvedeného dôvodu treba riadenie rizík náležite zohľadniť pri navrhovaní politiky odmeňovania a tým umožniť včlenenie účinných systémov riadenia rizík do širšieho, vyváženého prístupu k riadeniu, a rovnako treba zaistiť, že ak sa vytvoria systémy stimulov, ako protiváha sa zabezpečia aj vhodné systémy riadenia rizík,

| D. | keďže spoločnosti vo všetkých odvetviach majú spoločných veľa tried rizika, aj keď niektoré typy rizika sú typické pre určité odvetvie (napríklad riziká hroziace spoločnostiam, ktoré pôsobia vo finančnom sektore); keďže neúspešné riadenie rizík vyplývajúce z nedostatočného monitorovania dodržiavania pravidiel dohľadu a zle nastavený systém stimulov v politikách odmeňovania zohrali hlavnú úlohu v nedávnej finančnej kríze, |
| --- | --- |

D.

keďže spoločnosti vo všetkých odvetviach majú spoločných veľa tried rizika, aj keď niektoré typy rizika sú typické pre určité odvetvie (napríklad riziká hroziace spoločnostiam, ktoré pôsobia vo finančnom sektore); keďže neúspešné riadenie rizík vyplývajúce z nedostatočného monitorovania dodržiavania pravidiel dohľadu a zle nastavený systém stimulov v politikách odmeňovania zohrali hlavnú úlohu v nedávnej finančnej kríze,

| E. | keďže riadenie rizík treba chápať a uplatňovať nielen na úrovni jednotlivých prevádzkových útvarov, ale aj na úrovni celej organizácie; musí byť taktiež zverejnené, transparentné a musia preň platiť požiadavky na predkladanie správ, |
| --- | --- |

E.

keďže riadenie rizík treba chápať a uplatňovať nielen na úrovni jednotlivých prevádzkových útvarov, ale aj na úrovni celej organizácie; musí byť taktiež zverejnené, transparentné a musia preň platiť požiadavky na predkladanie správ,

| F. | keďže každé riešenie by malo zabezpečiť, aby prijaté riziko zodpovedalo účelu podnikania a stratégii spoločnosti s náležitým zreteľom na účinné riadenie rizík; účinné riadenie rizík treba vo všetkých spoločnostiach vnímať ako jeden z najdôležitejších prvkov dobrého riadenia spoločnosti, |
| --- | --- |

F.

keďže každé riešenie by malo zabezpečiť, aby prijaté riziko zodpovedalo účelu podnikania a stratégii spoločnosti s náležitým zreteľom na účinné riadenie rizík; účinné riadenie rizík treba vo všetkých spoločnostiach vnímať ako jeden z najdôležitejších prvkov dobrého riadenia spoločnosti,

| G. | keďže jeden z prvých krokov, ktoré Komisia urobila po kríze, riešil problém politiky odmeňovania doplnením odporúčaní Komisie 2004/913/ES a 2005/162/ES, ktorých cieľom bolo zaistiť vhodnú politiku odmeňovania stanovením najlepších postupov pri jej tvorbe, o nové odporúčanie týkajúce sa režimu odmeňovania riadiacich pracovníkov kótovaných spoločností a zverejnením odporúčania pre politiky odmeňovania v odvetví finančných služieb, |
| --- | --- |

G.

keďže jeden z prvých krokov, ktoré Komisia urobila po kríze, riešil problém politiky odmeňovania doplnením odporúčaní Komisie 2004/913/ES a 2005/162/ES, ktorých cieľom bolo zaistiť vhodnú politiku odmeňovania stanovením najlepších postupov pri jej tvorbe, o nové odporúčanie týkajúce sa režimu odmeňovania riadiacich pracovníkov kótovaných spoločností a zverejnením odporúčania pre politiky odmeňovania v odvetví finančných služieb,

| H. | keďže stupeň odporúčaní sa líši podľa typu spoločnosti a náležitá pozornosť sa prikladá jej veľkosti, vnútornej organizácii a komplexnosti jej činností; keďže takto sa môže rozlišovať medzi finančnými spoločnosťami (kótovanými alebo nekótovanými) a kótovanými nefinančnými spoločnosťami, ako aj medzi rozličnými odvetviami finančného priemyslu, napríklad bankovníctvom, poisťovníctvom a správou fondov, |
| --- | --- |

H.

keďže stupeň odporúčaní sa líši podľa typu spoločnosti a náležitá pozornosť sa prikladá jej veľkosti, vnútornej organizácii a komplexnosti jej činností; keďže takto sa môže rozlišovať medzi finančnými spoločnosťami (kótovanými alebo nekótovanými) a kótovanými nefinančnými spoločnosťami, ako aj medzi rozličnými odvetviami finančného priemyslu, napríklad bankovníctvom, poisťovníctvom a správou fondov,

| I. | keďže v kontexte odmeňovania treba zvážiť niekoľko otázok, napríklad i) systémy odmeňovania vrátane ich štruktúry, transparentnosti a symetrie, ako aj súvislosť medzi odmeňovaním a stimulom, ii) postup vymedzenia systémov odmeňovania vrátane vymedzenia zúčastnených strán, úloh a zodpovedností, iii) kontrola nad systémami odmeňovania s osobitným zreteľom na akcionárov, iv) celková odmena vrátane miezd a dôchodkov, |
| --- | --- |

I.

keďže v kontexte odmeňovania treba zvážiť niekoľko otázok, napríklad i) systémy odmeňovania vrátane ich štruktúry, transparentnosti a symetrie, ako aj súvislosť medzi odmeňovaním a stimulom, ii) postup vymedzenia systémov odmeňovania vrátane vymedzenia zúčastnených strán, úloh a zodpovedností, iii) kontrola nad systémami odmeňovania s osobitným zreteľom na akcionárov, iv) celková odmena vrátane miezd a dôchodkov,

| J. | keďže niektoré aspekty najdôležitejších zásad uvedených v odporúčaniach sú stále nejasné a musia sa náležite uviesť do praxe, napríklad koncepcia výkonnostných kritérií, ktoré by mali pomôcť vytvoriť vzťah medzi mzdou a výkonom, pojem „neprimeraný výkon“ v prípade odstupného, odstupné a premenlivé zložky odmeňovania v odvetví finančných služieb, |
| --- | --- |

J.

keďže niektoré aspekty najdôležitejších zásad uvedených v odporúčaniach sú stále nejasné a musia sa náležite uviesť do praxe, napríklad koncepcia výkonnostných kritérií, ktoré by mali pomôcť vytvoriť vzťah medzi mzdou a výkonom, pojem „neprimeraný výkon“ v prípade odstupného, odstupné a premenlivé zložky odmeňovania v odvetví finančných služieb,

| K. | keďže vzhľadom na opakujúce sa problémy pri vymedzení vzťahu medzi mzdou a výkonom by sa pozornosť mala zamerať na účinnosť postupu stanovenia politiky odmeňovania, ako aj na transparentnosť, pričom obe by mali vychádzať z kvalitného riadenia definovaného a posúdeného vo vzťahu k vhodnému časovému rámcu, ktorý by mal byť strednodobý až dlhodobý, aby sa predišlo nebezpečným, neudržateľným politikám riadenia rizík s krátkodobým až veľmi krátkodobým zameraním, pričom by mali byť vymedzené a oddelené úlohy a zodpovednosť zúčastnených strán, |
| --- | --- |

K.

keďže vzhľadom na opakujúce sa problémy pri vymedzení vzťahu medzi mzdou a výkonom by sa pozornosť mala zamerať na účinnosť postupu stanovenia politiky odmeňovania, ako aj na transparentnosť, pričom obe by mali vychádzať z kvalitného riadenia definovaného a posúdeného vo vzťahu k vhodnému časovému rámcu, ktorý by mal byť strednodobý až dlhodobý, aby sa predišlo nebezpečným, neudržateľným politikám riadenia rizík s krátkodobým až veľmi krátkodobým zameraním, pričom by mali byť vymedzené a oddelené úlohy a zodpovednosť zúčastnených strán,

| L. | keďže prijaté riešenia by nemali byť univerzálne a spoločnosti by si mali zachovať pružnosť pri úpravách systému podľa vlastných potrieb, |
| --- | --- |

L.

keďže prijaté riešenia by nemali byť univerzálne a spoločnosti by si mali zachovať pružnosť pri úpravách systému podľa vlastných potrieb,

| M. | keďže je potrebné následné hodnotenie výkonu a politiky odmeňovania, |
| --- | --- |

M.

keďže je potrebné následné hodnotenie výkonu a politiky odmeňovania,

| N. | keďže sa potvrdilo, že transparentnosť je dôležitým prvkom dobrého riadenia; keďže by sa nemala redukovať len na zverejňovanie, ale mala by znamenať, že spoločnosti dokážu vysvetliť výber konkrétnej politiky odmeňovania, |
| --- | --- |

N.

keďže sa potvrdilo, že transparentnosť je dôležitým prvkom dobrého riadenia; keďže by sa nemala redukovať len na zverejňovanie, ale mala by znamenať, že spoločnosti dokážu vysvetliť výber konkrétnej politiky odmeňovania,

| O. | keďže zverejnenie politiky odmeňovania riadiacich pracovníkov v jasnej a ľahko pochopiteľnej forme by v zásade malo byť užitočné pre postup rozhodovania o politike odmeňovania, a to najmä zo strany akcionárov; takéto zverejnenie by mohlo zahŕňať podrobné informácie v rámci ročnej účtovnej závierky alebo správy o celkovom odmeňovaní a ďalších výhodách udelených jednotlivým riadiacim pracovníkom, |
| --- | --- |

O.

keďže zverejnenie politiky odmeňovania riadiacich pracovníkov v jasnej a ľahko pochopiteľnej forme by v zásade malo byť užitočné pre postup rozhodovania o politike odmeňovania, a to najmä zo strany akcionárov; takéto zverejnenie by mohlo zahŕňať podrobné informácie v rámci ročnej účtovnej závierky alebo správy o celkovom odmeňovaní a ďalších výhodách udelených jednotlivým riadiacim pracovníkom,

| P. | keďže cieľom spoločnosti by malo byť konštruktívne zapojenie akcionárov a zamestnancov; keďže si to vyžaduje preskúmanie ďalších opatrení na účinné zapojenie akcionárov do formovania politiky spoločnosti v oblasti odmeňovania (napríklad v Nemecku zavedená možnosť, aby spoločnosti žiadali akcionárov o súhlas s viacúrovňovým odmeňovaním formou poradného hlasu), a to najmä preto, že akcionári nie sú vždy ochotní alebo pripravení zohrať aktívnejšiu rolu; keďže by to tiež mohlo znamenať, že treba preskúmať možnosti, ktoré by zaistili skôr aktívne ako reaktívne správanie akcionárov voči riadiacim pracovníkom, |
| --- | --- |

P.

keďže cieľom spoločnosti by malo byť konštruktívne zapojenie akcionárov a zamestnancov; keďže si to vyžaduje preskúmanie ďalších opatrení na účinné zapojenie akcionárov do formovania politiky spoločnosti v oblasti odmeňovania (napríklad v Nemecku zavedená možnosť, aby spoločnosti žiadali akcionárov o súhlas s viacúrovňovým odmeňovaním formou poradného hlasu), a to najmä preto, že akcionári nie sú vždy ochotní alebo pripravení zohrať aktívnejšiu rolu; keďže by to tiež mohlo znamenať, že treba preskúmať možnosti, ktoré by zaistili skôr aktívne ako reaktívne správanie akcionárov voči riadiacim pracovníkom,

| Q. | keďže najmä kótované spoločnosti sa vyznačujú častou neúčasťou akcionárov na riadení, a preto by sa malo podporovať využívanie elektronického hlasovania na valných zhromaždeniach akcionárov, |
| --- | --- |

Q.

keďže najmä kótované spoločnosti sa vyznačujú častou neúčasťou akcionárov na riadení, a preto by sa malo podporovať využívanie elektronického hlasovania na valných zhromaždeniach akcionárov,

| R. | keďže existujúce právne predpisy o informovaní pracovníkov a ich konzultácii v otázkach riadenia podnikov sa musia riadne uplatňovať, aby bol možný skutočný dialóg s riadiacimi pracovníkmi a jasné vymedzenie režimu odmeňovania a cieľov, ktoré chcú podniky dosiahnuť, |
| --- | --- |

R.

keďže existujúce právne predpisy o informovaní pracovníkov a ich konzultácii v otázkach riadenia podnikov sa musia riadne uplatňovať, aby bol možný skutočný dialóg s riadiacimi pracovníkmi a jasné vymedzenie režimu odmeňovania a cieľov, ktoré chcú podniky dosiahnuť,

| S. | keďže stanovovanie kritérií pre odmeňovanie riadiacich pracovníkov a určovanie výšky tohto odmeňovania patrí do právomoci správnych rád podnikov, |
| --- | --- |

S.

keďže stanovovanie kritérií pre odmeňovanie riadiacich pracovníkov a určovanie výšky tohto odmeňovania patrí do právomoci správnych rád podnikov,

| T. | keďže dobrovoľné normy majú zásadný význam pre zvyšovanie výkonu vrcholových orgánov a môže byť potrebné preskúmanie osvedčených postupov, |
| --- | --- |

T.

keďže dobrovoľné normy majú zásadný význam pre zvyšovanie výkonu vrcholových orgánov a môže byť potrebné preskúmanie osvedčených postupov,

| U. | keďže cieľom by malo byť vytvorenie kompetentných predstavenstiev a dozorných rád schopných objektívneho a nezávislého úsudku; keďže by sa mala hodnotiť účinnosť a efektívnosť vrcholových orgánov, |
| --- | --- |

U.

keďže cieľom by malo byť vytvorenie kompetentných predstavenstiev a dozorných rád schopných objektívneho a nezávislého úsudku; keďže by sa mala hodnotiť účinnosť a efektívnosť vrcholových orgánov,

| V. | keďže vzhľadom na známe nedostatky súčasného systému riadenia podnikov by mali určité percento (napríklad jednu tretinu) riadiacich pracovníkov (členov predstavenstva) tvoriť odborníci, ktorí by mali byť odmeňovaní prostredníctvom akcionárov, ktorým by sa výlučne zodpovedali a boli podriadení; keďže ich zodpovednosť a podriadenosť by sa mala filtrovať prostredníctvom odborných znalostí, |
| --- | --- |

V.

keďže vzhľadom na známe nedostatky súčasného systému riadenia podnikov by mali určité percento (napríklad jednu tretinu) riadiacich pracovníkov (členov predstavenstva) tvoriť odborníci, ktorí by mali byť odmeňovaní prostredníctvom akcionárov, ktorým by sa výlučne zodpovedali a boli podriadení; keďže ich zodpovednosť a podriadenosť by sa mala filtrovať prostredníctvom odborných znalostí,

| W. | keďže legislatívny postup v tejto oblasti by mohol byť komplikovanejšou a zdĺhavejšou možnosťou ako prijatie odporúčaní a prístup tzv. mäkkého práva nepostačuje, |
| --- | --- |

W.

keďže legislatívny postup v tejto oblasti by mohol byť komplikovanejšou a zdĺhavejšou možnosťou ako prijatie odporúčaní a prístup tzv. mäkkého práva nepostačuje,

| X. | keďže Komisia plánuje pripraviť na základe odporúčaní legislatívne návrhy na zaradenie systémov odmeňovania do rozsahu pôsobnosti prudenciálneho dohľadu a konkrétne navrhla revidovať smernicu o kapitálových požiadavkách; keďže Komisia má v úmysle preskúmať dodatočné opatrenia týkajúce sa nebankových finančných služieb, |
| --- | --- |

X.

keďže Komisia plánuje pripraviť na základe odporúčaní legislatívne návrhy na zaradenie systémov odmeňovania do rozsahu pôsobnosti prudenciálneho dohľadu a konkrétne navrhla revidovať smernicu o kapitálových požiadavkách; keďže Komisia má v úmysle preskúmať dodatočné opatrenia týkajúce sa nebankových finančných služieb,

| Y. | keďže odporúčania vydané Komisiou v súvislosti s kótovanými spoločnosťami nemusia nevyhnutne predstavovať vhodné všeobecné usmernenia na vypracovanie najlepších postupov v nekótovaných spoločnostiach, |
| --- | --- |

Y.

keďže odporúčania vydané Komisiou v súvislosti s kótovanými spoločnosťami nemusia nevyhnutne predstavovať vhodné všeobecné usmernenia na vypracovanie najlepších postupov v nekótovaných spoločnostiach,

| Z. | keďže jednotné a súdržné uplatňovanie každého nástroja prijatého v tejto oblasti v rámci celej EÚ a všetkými relevantnými stranami má zásadný význam, |
| --- | --- |

Z.

keďže jednotné a súdržné uplatňovanie každého nástroja prijatého v tejto oblasti v rámci celej EÚ a všetkými relevantnými stranami má zásadný význam,

| 1. | víta kroky zamerané na riešenie deontologických aspektov riadenia spoločností, o ktorých počas nedávnej finančnej krízy vyšlo najavo, že zďaleka nie sú vyriešené; v tejto súvislosti víta obe odporúčania vydané Komisiou; |
| --- | --- |

1.

víta kroky zamerané na riešenie deontologických aspektov riadenia spoločností, o ktorých počas nedávnej finančnej krízy vyšlo najavo, že zďaleka nie sú vyriešené; v tejto súvislosti víta obe odporúčania vydané Komisiou;

| 2. | poukazuje na skutočnosť, že prístup tzv. mäkkého práva však nie je uspokojivý; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na skutočnosť, že prístup tzv. mäkkého práva však nie je uspokojivý;

| 3. | preto víta prvý legislatívny návrh Komisie umožňujúci zákonodarcom EÚ náležite riešiť príslušné otázky, t. j. zmenu a doplnenie smernice o kapitálových požiadavkách; |
| --- | --- |

3.

preto víta prvý legislatívny návrh Komisie umožňujúci zákonodarcom EÚ náležite riešiť príslušné otázky, t. j. zmenu a doplnenie smernice o kapitálových požiadavkách;

| 4. | podporuje zásady, ktoré Komisia zaradila do svojich odporúčaní z 30. apríla 2009, a to v prvom rade v oblasti režimov odmeňovania a systémov riadenia, pokiaľ ide o odmeňovanie riaditeľov a manažérov kótovaných spoločností, a v druhom rade v oblasti režimov odmeňovania a procesu navrhovania a vykonávania politiky odmeňovania (riadenie), transparentnosti politiky odmeňovania a prudenciálneho dohľadu (monitorovanie) vo finančnom sektore, ale zdôrazňuje, že členské štáty tieto odporúčania neuplatnili v uspokojujúcej miere; |
| --- | --- |

4.

podporuje zásady, ktoré Komisia zaradila do svojich odporúčaní z 30. apríla 2009, a to v prvom rade v oblasti režimov odmeňovania a systémov riadenia, pokiaľ ide o odmeňovanie riaditeľov a manažérov kótovaných spoločností, a v druhom rade v oblasti režimov odmeňovania a procesu navrhovania a vykonávania politiky odmeňovania (riadenie), transparentnosti politiky odmeňovania a prudenciálneho dohľadu (monitorovanie) vo finančnom sektore, ale zdôrazňuje, že členské štáty tieto odporúčania neuplatnili v uspokojujúcej miere;

| 5. | trvá na tom, že EÚ potrebuje dlhodobý pracovnoprávny, sociálny a environmentálny model, ktorý bude v súlade so všeobecným záujmom spoločností, akcionárov a pracovníkov, ako aj novou finančnou architektúrou založenou na systéme prudenciálnych a deontologických pravidiel a na orgánoch dohľadu so záväznými právomocami na vnútroštátnej a európskej úrovni; zároveň sa domnieva, že finančný sektor by mal plniť potreby reálnej ekonomiky, pomáhať pri podpore udržateľného rastu a preukazovať najvyšší možný stupeň spoločenskej zodpovednosti; |
| --- | --- |

5.

trvá na tom, že EÚ potrebuje dlhodobý pracovnoprávny, sociálny a environmentálny model, ktorý bude v súlade so všeobecným záujmom spoločností, akcionárov a pracovníkov, ako aj novou finančnou architektúrou založenou na systéme prudenciálnych a deontologických pravidiel a na orgánoch dohľadu so záväznými právomocami na vnútroštátnej a európskej úrovni; zároveň sa domnieva, že finančný sektor by mal plniť potreby reálnej ekonomiky, pomáhať pri podpore udržateľného rastu a preukazovať najvyšší možný stupeň spoločenskej zodpovednosti;

| 6. | pripomína, že okrem opatrení na pomoc reálnemu hospodárstvu majú počas obnovy hospodárstva zásadný význam opatrenia na ochranu zamestnanosti, odbornej prípravy a pracovných podmienok a všetky zainteresované strany by ich mali zohľadňovať; |
| --- | --- |

6.

pripomína, že okrem opatrení na pomoc reálnemu hospodárstvu majú počas obnovy hospodárstva zásadný význam opatrenia na ochranu zamestnanosti, odbornej prípravy a pracovných podmienok a všetky zainteresované strany by ich mali zohľadňovať;

| 7. | konštatuje, že politiky odmeňovania, ktoré sú predpokladom zdravého, udržateľného riadenia, nie sú nevyhnutné len z deontologických dôvodov, ale vo veľkej miere aj z dôvodov hospodárskych, keďže politiky tohto typu majú priamy dosah na aktíva a rozvojové perspektívy samotných spoločností, na hospodárstvo vo všeobecnosti a na zachovávanie a zabezpečovanie vysokej miery zamestnanosti; |
| --- | --- |

7.

konštatuje, že politiky odmeňovania, ktoré sú predpokladom zdravého, udržateľného riadenia, nie sú nevyhnutné len z deontologických dôvodov, ale vo veľkej miere aj z dôvodov hospodárskych, keďže politiky tohto typu majú priamy dosah na aktíva a rozvojové perspektívy samotných spoločností, na hospodárstvo vo všeobecnosti a na zachovávanie a zabezpečovanie vysokej miery zamestnanosti;

| 8. | domnieva sa, že opatrenia týkajúce sa politík odmeňovania riaditeľov bánk a úverových inštitúcií musia byť viac než len obyčajnými odporúčaniami a musia sa preto pretaviť do záväzných opatrení prepojených so systémami dohľadu, aby spoločnosti neboli z dôvodu pohyblivej časti odmeňovania (prémie, opcie na kúpu akcií a stimuly) nútené k príliš riskantnej investičnej politike a politike riadenia, ktorá nezohľadňuje dôsledky na reálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že opatrenia týkajúce sa politík odmeňovania riaditeľov bánk a úverových inštitúcií musia byť viac než len obyčajnými odporúčaniami a musia sa preto pretaviť do záväzných opatrení prepojených so systémami dohľadu, aby spoločnosti neboli z dôvodu pohyblivej časti odmeňovania (prémie, opcie na kúpu akcií a stimuly) nútené k príliš riskantnej investičnej politike a politike riadenia, ktorá nezohľadňuje dôsledky na reálne hospodárstvo;

| 9. | zdôrazňuje, že politiky riadenia podnikov a odmeňovania musia byť v súlade so zásadami mzdovej parity a rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi, ktoré sú zakotvené v zmluvách a smerniciach EÚ, a musia tieto zásady podporovať; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že politiky riadenia podnikov a odmeňovania musia byť v súlade so zásadami mzdovej parity a rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi, ktoré sú zakotvené v zmluvách a smerniciach EÚ, a musia tieto zásady podporovať;

| 10. | vidí potrebu ďalšieho európskeho legislatívneho konania s cieľom vyriešiť problém nejednotných pravidiel odmeňovania v spoločnostiach v jednotlivých členských štátoch v prípadoch, keď sa vedúci pracovníci presúvajú z jedného členského štátu do iného v rámci (holdingovej) spoločnosti, resp. z jednej spoločnosti do druhej v rôznych členských štátoch, alebo keď spoločnosti využívajú slobodu pohybu na vnútornom trhu napríklad formou cezhraničných fúzií; |
| --- | --- |

10.

vidí potrebu ďalšieho európskeho legislatívneho konania s cieľom vyriešiť problém nejednotných pravidiel odmeňovania v spoločnostiach v jednotlivých členských štátoch v prípadoch, keď sa vedúci pracovníci presúvajú z jedného členského štátu do iného v rámci (holdingovej) spoločnosti, resp. z jednej spoločnosti do druhej v rôznych členských štátoch, alebo keď spoločnosti využívajú slobodu pohybu na vnútornom trhu napríklad formou cezhraničných fúzií;

| 11. | považuje za dôležité zdôrazniť význam všeobecnej spoločenskej zodpovednosti rozhodovacích orgánov spoločností pre udržateľný, dlhodobý rozvoj firiem so sídlom v niektorom členskom štáte EÚ a ako povinnosť od týchto orgánov očakáva, že stanovia takú štruktúru pre odmeňovanie riadiacich pracovníkov podniku, ktorá zohľadňuje tento cieľ a je transparentná pre európsku verejnosť; |
| --- | --- |

11.

považuje za dôležité zdôrazniť význam všeobecnej spoločenskej zodpovednosti rozhodovacích orgánov spoločností pre udržateľný, dlhodobý rozvoj firiem so sídlom v niektorom členskom štáte EÚ a ako povinnosť od týchto orgánov očakáva, že stanovia takú štruktúru pre odmeňovanie riadiacich pracovníkov podniku, ktorá zohľadňuje tento cieľ a je transparentná pre európsku verejnosť;

| 12. | naliehavo žiada Komisiu, aby navrhla konkrétne zmeny a doplnenia právnych predpisov pre oblasť finančných služieb a zabezpečila tým súlad medzi bankovými a nebankovými inštitúciami v oblasti odmeňovania; navyše vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívne návrhy v oblasti práva obchodných spoločností a tým pomohla pri riešení otázok riadenia spoločností a zabezpečovaní súladu v politike odmeňovania pre všetky typy spoločností; |
| --- | --- |

12.

naliehavo žiada Komisiu, aby navrhla konkrétne zmeny a doplnenia právnych predpisov pre oblasť finančných služieb a zabezpečila tým súlad medzi bankovými a nebankovými inštitúciami v oblasti odmeňovania; navyše vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívne návrhy v oblasti práva obchodných spoločností a tým pomohla pri riešení otázok riadenia spoločností a zabezpečovaní súladu v politike odmeňovania pre všetky typy spoločností;

| 13. | vyzýva Komisiu, aby podporila a povzbudila účinné uplatňovanie opatrení prijatých na úrovni EÚ, pričom by sa zamerala predovšetkým na cezhraničné spoločnosti, a aby splnila svoj záväzok predložiť hodnotiacu správu o realizácii oboch odporúčaní členskými štátmi; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby do záverov hodnotiacej správy zaradila harmonogram príslušných legislatívnych a nelegislatívnych činností, ktoré by zrejme mali nasledovať; |
| --- | --- |

13.

vyzýva Komisiu, aby podporila a povzbudila účinné uplatňovanie opatrení prijatých na úrovni EÚ, pričom by sa zamerala predovšetkým na cezhraničné spoločnosti, a aby splnila svoj záväzok predložiť hodnotiacu správu o realizácii oboch odporúčaní členskými štátmi; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby do záverov hodnotiacej správy zaradila harmonogram príslušných legislatívnych a nelegislatívnych činností, ktoré by zrejme mali nasledovať;

| 14. | žiada, aby sa účinne uplatňovali pravidlá týkajúce sa konzultácie a účasti zamestnancov stanovené v smernici 2001/86/ES (5), ktorou sa dopĺňajú stanovy európskej spoločnosti; |
| --- | --- |

14.

žiada, aby sa účinne uplatňovali pravidlá týkajúce sa konzultácie a účasti zamestnancov stanovené v smernici 2001/86/ES (5), ktorou sa dopĺňajú stanovy európskej spoločnosti;

| 15. | vníma európsku spoločnosť (SE) ako vhodnú platformu pre najlepšie postupy s cieľom dosiahnuť začlenenie etických zásad do spôsobu riadenia cezhraničných podnikov a uviesť ich do praktického využívania; |
| --- | --- |

15.

vníma európsku spoločnosť (SE) ako vhodnú platformu pre najlepšie postupy s cieľom dosiahnuť začlenenie etických zásad do spôsobu riadenia cezhraničných podnikov a uviesť ich do praktického využívania;

| 16. | vyzýva členské štáty, aby účinne uplatňovali opatrenia ako smernica o výkone práv akcionárov v EÚ s cieľom odstrániť prekážky a zvýšiť účasť akcionárov na hlasovaní, najmä pokiaľ ide o cezhraničné hlasovanie; |
| --- | --- |

16.

vyzýva členské štáty, aby účinne uplatňovali opatrenia ako smernica o výkone práv akcionárov v EÚ s cieľom odstrániť prekážky a zvýšiť účasť akcionárov na hlasovaní, najmä pokiaľ ide o cezhraničné hlasovanie;

| 17. | vyzýva všetky zúčastnené strany, aby sa aktívne zapojili do preskúmania postupov spoločností a zmien kultúry podnikania; |
| --- | --- |

17.

vyzýva všetky zúčastnené strany, aby sa aktívne zapojili do preskúmania postupov spoločností a zmien kultúry podnikania;

| 18. | žiada o podporu pre menovanie väčšieho počtu žien do riadiacich funkcií na základe odporúčania Komisie zaviesť systém pre obsadzovanie miest v rozhodovacích orgánoch spoločností, ako aj miest v iných orgánoch a pracovných miest všeobecne; |
| --- | --- |

18.

žiada o podporu pre menovanie väčšieho počtu žien do riadiacich funkcií na základe odporúčania Komisie zaviesť systém pre obsadzovanie miest v rozhodovacích orgánoch spoločností, ako aj miest v iných orgánoch a pracovných miest všeobecne;

| 19. | navrhuje, aby vnútroštátne orgány dohľadu pri prísnejšom posudzovaní nezávislosti členov riadiacich orgánov podniku vypracovali účinnejšie mechanizmy na boj proti korupcii, ktorých uplatňovanie umožní nielen posilniť etické riadenie podnikov, ale môže zvýšiť aj ich hospodársku výkonnosť; |
| --- | --- |

19.

navrhuje, aby vnútroštátne orgány dohľadu pri prísnejšom posudzovaní nezávislosti členov riadiacich orgánov podniku vypracovali účinnejšie mechanizmy na boj proti korupcii, ktorých uplatňovanie umožní nielen posilniť etické riadenie podnikov, ale môže zvýšiť aj ich hospodársku výkonnosť;

| 20. | podporuje vypracovanie jednotných a súhrnných usmernení týkajúcich sa riadenia rizík, ktoré, ako sa zdá, v súčasnosti upravujú rôzne kódexy a normy platné v jednotlivých členských štátoch len čiastočne; |
| --- | --- |

20.

podporuje vypracovanie jednotných a súhrnných usmernení týkajúcich sa riadenia rizík, ktoré, ako sa zdá, v súčasnosti upravujú rôzne kódexy a normy platné v jednotlivých členských štátoch len čiastočne;

| 21. | zdôrazňuje, že v prípade hospodárskych trestných činov existuje možnosť trestného stíhania jednotlivých členov predstavenstva spoločnosti zodpovedných za tieto zločiny; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že v prípade hospodárskych trestných činov existuje možnosť trestného stíhania jednotlivých členov predstavenstva spoločnosti zodpovedných za tieto zločiny;

| 22. | vyzýva Komisiu, aby podporovala uplatňovanie usmernení pre najlepšie postupy pre nekótované spoločnosti, ktoré sú upravené takým spôsobom, aby zohľadňovali osobitné charakteristiky a odlišnosti takýchto podnikov; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Komisiu, aby podporovala uplatňovanie usmernení pre najlepšie postupy pre nekótované spoločnosti, ktoré sú upravené takým spôsobom, aby zohľadňovali osobitné charakteristiky a odlišnosti takýchto podnikov;

| 23. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

23.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 28.

(2)  Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 22.

(3)  Ú. v. EÚ L 184, 14.7.2007, s. 17.

(4)  Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87.

(5)  Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 22.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/21

---

Utorok 18. mája 2010Stratégia EÚ pre mládež - investovanie a posilnenie postavenia mládeže

P7_TA(2010)0166

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o stratégii EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže (2009/2159(INI))

2011/C 161 E/04

Európsky parlament,

so zreteľom na články 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie z 18. decembra 2000, a najmä na jej článok 14,

so zreteľom na Dohovor Organizácie spojených národov o právach dieťaťa z 20. novembra 1989, a najmä na jeho články 23 a 28,

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím z 13. decembra 2006, a najmä na jeho články 7 a 24,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2009 s názvom Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže. Obnovená otvorená metóda koordinácie s cieľom riešiť výzvy a príležitosti týkajúce sa mládeže (1),

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom oznámenia Komisie s názvom Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže – Správa EÚ o mládeži (2),

so zreteľom na uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (3),

so zreteľom na závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (4),

so zreteľom na závery Rady z 11. mája 2009 o hodnotení súčasného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže a budúcich perspektívach obnoveného rámca (5),

so zreteľom na odporúčanie Rady o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (6),

so zreteľom na rozhodnutie Rady o Európskom roku dobrovoľníckych činností podporujúcich aktívne občianstvo (2011) (7),

so zreteľom na Európsky pakt mládeže schválený Európskou radou 22. a 23. marca 2005 v Bruseli (8),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2008 o obnovenej sociálnej agende, ktorá sa zameriava na mládež a deti ako hlavnú prioritu (9),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k oznámeniu Komisie (10),

so zreteľom na svoje písomné vyhlásenie o potrebe venovať väčšiu pozornosť posilneniu postavenia mládeže v rámci politík EÚ (11),

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o demografickej budúcnosti Európy (12),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A7-0113/2010),

| A. | keďže investovanie do opatrení zameraných na mladých ľudí je kľúčové pre budúcnosť európskych spoločností, najmä v čase, keď sa podiel mladých ľudí na celkovom obyvateľstve neustále znižuje, |
| --- | --- |

A.

keďže investovanie do opatrení zameraných na mladých ľudí je kľúčové pre budúcnosť európskych spoločností, najmä v čase, keď sa podiel mladých ľudí na celkovom obyvateľstve neustále znižuje,

| B. | keďže všetci mladí ľudia sú pre spoločnosť pridanou hodnotou a mali by sa za ňu i považovať, |
| --- | --- |

B.

keďže všetci mladí ľudia sú pre spoločnosť pridanou hodnotou a mali by sa za ňu i považovať,

| C. | keďže terajšie generácie majú pri tvorbe súčasných politík veľkú zodpovednosť voči mladým ľuďom a budúcim generáciám; keďže je potrebné, aby tvorcovia politík a výskumníci dali mladým ľuďom priestor na vyjadrenie a zohľadnili ich názor, |
| --- | --- |

C.

keďže terajšie generácie majú pri tvorbe súčasných politík veľkú zodpovednosť voči mladým ľuďom a budúcim generáciám; keďže je potrebné, aby tvorcovia politík a výskumníci dali mladým ľuďom priestor na vyjadrenie a zohľadnili ich názor,

| D. | keďže Európska únia má dôležité nástroje týkajúce sa politík pre mládež, ale členské štáty ich musia plne využiť, integrovať a informovať o nich, |
| --- | --- |

D.

keďže Európska únia má dôležité nástroje týkajúce sa politík pre mládež, ale členské štáty ich musia plne využiť, integrovať a informovať o nich,

| E. | keďže zamestnanosť neznamená iba platenú prácu: je prostriedkom socializácie a môže byť dôležitým zdrojom budovania podpory, štruktúry a identity, |
| --- | --- |

E.

keďže zamestnanosť neznamená iba platenú prácu: je prostriedkom socializácie a môže byť dôležitým zdrojom budovania podpory, štruktúry a identity,

| F. | keďže neistá pracovná situácia môže viesť mladých ľudí k tomu, že si nezaložia rodinu alebo budú jej založenie odďaľovať, čo bude mať vplyv na demografický vývoj, |
| --- | --- |

F.

keďže neistá pracovná situácia môže viesť mladých ľudí k tomu, že si nezaložia rodinu alebo budú jej založenie odďaľovať, čo bude mať vplyv na demografický vývoj,

| G. | keďže európska mládež je v súčasnosti vystavená zvyšujúcej sa miere nezamestnanosti a nepriaznivému vplyvu hospodárskej krízy, keďže vyššie predpoklady na nezamestnanosť majú najmä mladí ľudia s nedostatočnou kvalifikáciou, a preto je dôležité zabezpečiť mladým ľuďom čo najlepšiu odbornú prípravu, ktorá im zaručí rýchly prístup na trh práce a dlhodobé zotrvanie na ňom, |
| --- | --- |

G.

keďže európska mládež je v súčasnosti vystavená zvyšujúcej sa miere nezamestnanosti a nepriaznivému vplyvu hospodárskej krízy, keďže vyššie predpoklady na nezamestnanosť majú najmä mladí ľudia s nedostatočnou kvalifikáciou, a preto je dôležité zabezpečiť mladým ľuďom čo najlepšiu odbornú prípravu, ktorá im zaručí rýchly prístup na trh práce a dlhodobé zotrvanie na ňom,

| H. | keďže rovnaký prístup všetkých mladých ľudí ku kvalitnému vzdelaniu a odbornej príprave by sa mal podporovať na všetkých úrovniach a mali by sa väčšmi propagovať príležitosti na celoživotné vzdelávanie, |
| --- | --- |

H.

keďže rovnaký prístup všetkých mladých ľudí ku kvalitnému vzdelaniu a odbornej príprave by sa mal podporovať na všetkých úrovniach a mali by sa väčšmi propagovať príležitosti na celoživotné vzdelávanie,

| I. | keďže by sa mal uľahčiť prechod mladých ľudí od vzdelávania a odbornej prípravy na trh práce, |
| --- | --- |

I.

keďže by sa mal uľahčiť prechod mladých ľudí od vzdelávania a odbornej prípravy na trh práce,

| J. | keďže je naliehavé venovať sa s najvyššou dôležitosťou problémom predčasného ukončovania školskej dochádzky, negramotnosti a analfabetizmu, najmä u dospievajúcich a u mladistvých väzňov, |
| --- | --- |

J.

keďže je naliehavé venovať sa s najvyššou dôležitosťou problémom predčasného ukončovania školskej dochádzky, negramotnosti a analfabetizmu, najmä u dospievajúcich a u mladistvých väzňov,

| K. | keďže otázky zdravia, bývania a životného prostredia sú pre mladých ľudí veľmi dôležité a môžu mať závažné dôsledky pre ich život a budúcnosť; keďže je potrebné podporovať priaznivé prostredie z hľadiska vzdelávania, zamestnanosti, sociálneho začlenenia a zdravia, |
| --- | --- |

K.

keďže otázky zdravia, bývania a životného prostredia sú pre mladých ľudí veľmi dôležité a môžu mať závažné dôsledky pre ich život a budúcnosť; keďže je potrebné podporovať priaznivé prostredie z hľadiska vzdelávania, zamestnanosti, sociálneho začlenenia a zdravia,

| L. | keďže mladí ľudia musia mať možnosť oprieť sa o zdravé rodinné prostredie, pritom však potrebujú podporu, pokiaľ ide o naplnenie ich potreby samostatnosti a nezávislosti, |
| --- | --- |

L.

keďže mladí ľudia musia mať možnosť oprieť sa o zdravé rodinné prostredie, pritom však potrebujú podporu, pokiaľ ide o naplnenie ich potreby samostatnosti a nezávislosti,

| M. | keďže v oznámení Komisie ani v uznesení Rady sa výslovne neuvádzajú otázky životného prostredia, hoci majú pre mladých ľudí kľúčový význam a majú závažný vplyv na zdravie, kvalitu života a blaho budúcich generácií; keďže by sa preto mali v oblastiach stratégie EÚ pre mládež jasne uviesť environmentálne otázky, |
| --- | --- |

M.

keďže v oznámení Komisie ani v uznesení Rady sa výslovne neuvádzajú otázky životného prostredia, hoci majú pre mladých ľudí kľúčový význam a majú závažný vplyv na zdravie, kvalitu života a blaho budúcich generácií; keďže by sa preto mali v oblastiach stratégie EÚ pre mládež jasne uviesť environmentálne otázky,

| N. | keďže aktívne zapojenie do spoločnosti je nielen dôležitým prostriedkom posilnenia postavenia mladých ľudí, ale prispieva aj k ich osobnému rozvoju, lepšiemu začleňovaniu do spoločnosti, nadobúdaniu zručností a rozvíjaniu zmyslu pre zodpovednosť, |
| --- | --- |

N.

keďže aktívne zapojenie do spoločnosti je nielen dôležitým prostriedkom posilnenia postavenia mladých ľudí, ale prispieva aj k ich osobnému rozvoju, lepšiemu začleňovaniu do spoločnosti, nadobúdaniu zručností a rozvíjaniu zmyslu pre zodpovednosť,

| O. | keďže mládežnícka práca je dôležitá pre stratégiu EÚ pre mládež ako prínosná voľnočasová činnosť vykonávaná mladými ľuďmi a určená pre nich, ale aj ako prostriedok na nadobudnutie zručností a dosiahnutie osobného rozvoja, |
| --- | --- |

O.

keďže mládežnícka práca je dôležitá pre stratégiu EÚ pre mládež ako prínosná voľnočasová činnosť vykonávaná mladými ľuďmi a určená pre nich, ale aj ako prostriedok na nadobudnutie zručností a dosiahnutie osobného rozvoja,

| P. | keďže naučiť sa a zažiť, čo to znamená mať podiel na živote spoločnosti, pomáha porozumieť demokracii a jej procesom a aktívne sa na nich zúčastňovať, |
| --- | --- |

P.

keďže naučiť sa a zažiť, čo to znamená mať podiel na živote spoločnosti, pomáha porozumieť demokracii a jej procesom a aktívne sa na nich zúčastňovať,

| Q. | keďže mladým ľuďom by sa mali lepšie sprostredkovať informácie o existencii európskych programov v prospech mládeže s cieľom zvýšiť ich účasť, |
| --- | --- |

Q.

keďže mladým ľuďom by sa mali lepšie sprostredkovať informácie o existencii európskych programov v prospech mládeže s cieľom zvýšiť ich účasť,

| R. | keďže účinná politika v oblasti mládeže môže prispieť k rozvoju európskej mentality, |
| --- | --- |

R.

keďže účinná politika v oblasti mládeže môže prispieť k rozvoju európskej mentality,

Všeobecné poznámky

| 1. | víta oznámenie Komisie s názvom Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže; |
| --- | --- |

1.

víta oznámenie Komisie s názvom Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže;

| 2. | víta uznesenie Rady o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018); |
| --- | --- |

2.

víta uznesenie Rady o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018);

| 3. | poukazuje na to, že vymedzenie pojmu mládež je v jednotlivých členských štátoch odlišné; konštatuje, že tento pojem ovplyvňujú rôzne spoločenské okolnosti, čím vzniká priestor na odlišné prístupy jednotlivých členských štátov; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že vymedzenie pojmu mládež je v jednotlivých členských štátoch odlišné; konštatuje, že tento pojem ovplyvňujú rôzne spoločenské okolnosti, čím vzniká priestor na odlišné prístupy jednotlivých členských štátov;

| 4. | domnieva sa, že úsilie Európy na poli mládeže by sa malo odrážať v programoch a finančných prostriedkoch Spoločenstva; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že úsilie Európy na poli mládeže by sa malo odrážať v programoch a finančných prostriedkoch Spoločenstva;

| 5. | vyzýva členské štáty, aby v plnej miere vykonávali ustanovenia Lisabonskej zmluvy v oblasti politiky pre mládež, napríklad aby podporovali účasť mladých ľudí na demokratickom živote, venovali osobitnú pozornosť mladým športovcom a športovkyniam a právne presadzovali Chartu základných práv; |
| --- | --- |

5.

vyzýva členské štáty, aby v plnej miere vykonávali ustanovenia Lisabonskej zmluvy v oblasti politiky pre mládež, napríklad aby podporovali účasť mladých ľudí na demokratickom živote, venovali osobitnú pozornosť mladým športovcom a športovkyniam a právne presadzovali Chartu základných práv;

Hlavné pripomienky k účinnosti stratégie pre mládež

| 6. | uznáva, že posilnená otvorená metóda koordinácie (OMC) s náležitým zreteľom na zásadu subsidiarity je vhodným nástrojom spolupráce v oblasti otázok politiky zameranej na mládež, a to i napriek jej slabým stránkam, obmedzenému využívaniu, nedostatku legitímnosti, chýbajúcej účinnej spolupráci odborníkov a volených politikov, neexistujúcej riadnej integrácii s vnútroštátnymi prioritami a riziku neurčitého rozdelenia zodpovednosti na rôznych úrovniach; domnieva sa, že v záujme dosiahnutia dlhodobých výsledkov by sa otvorená metóda koordinácie mala posilňovať; |
| --- | --- |

6.

uznáva, že posilnená otvorená metóda koordinácie (OMC) s náležitým zreteľom na zásadu subsidiarity je vhodným nástrojom spolupráce v oblasti otázok politiky zameranej na mládež, a to i napriek jej slabým stránkam, obmedzenému využívaniu, nedostatku legitímnosti, chýbajúcej účinnej spolupráci odborníkov a volených politikov, neexistujúcej riadnej integrácii s vnútroštátnymi prioritami a riziku neurčitého rozdelenia zodpovednosti na rôznych úrovniach; domnieva sa, že v záujme dosiahnutia dlhodobých výsledkov by sa otvorená metóda koordinácie mala posilňovať;

| 7. | zdôrazňuje, že ak sa majú za pomoci otvorenej metódy koordinácie dosiahnuť čo najlepšie výsledky, treba ju uplatňovať s využitím silnej politickej vôle všetkých zúčastnených strán; považuje nedostatky pri jej vykonávaní za základnú prekážku dosiahnutia stanovených cieľov; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že ak sa majú za pomoci otvorenej metódy koordinácie dosiahnuť čo najlepšie výsledky, treba ju uplatňovať s využitím silnej politickej vôle všetkých zúčastnených strán; považuje nedostatky pri jej vykonávaní za základnú prekážku dosiahnutia stanovených cieľov;

| 8. | uznáva význam spolupráce medzi inštitúciami na miestnej, regionálnej, celoštátnej a európskej úrovni v záujme dosiahnutia cieľov tejto stratégie a žiada, aby sa na vykonávaní stratégie pre mládež aktívne podieľala Komisia, členské štáty a zástupcovia mládeže; |
| --- | --- |

8.

uznáva význam spolupráce medzi inštitúciami na miestnej, regionálnej, celoštátnej a európskej úrovni v záujme dosiahnutia cieľov tejto stratégie a žiada, aby sa na vykonávaní stratégie pre mládež aktívne podieľala Komisia, členské štáty a zástupcovia mládeže;

| 9. | naliehavo vyzýva na užšiu spoluprácu Európskeho parlamentu, Komisie a Rady v otázkach mládeže a zdôrazňuje potrebu integrovanejšej spolupráce s národnými parlamentmi a medzi nimi navzájom v rámci procesu OMC; |
| --- | --- |

9.

naliehavo vyzýva na užšiu spoluprácu Európskeho parlamentu, Komisie a Rady v otázkach mládeže a zdôrazňuje potrebu integrovanejšej spolupráce s národnými parlamentmi a medzi nimi navzájom v rámci procesu OMC;

| 10. | víta jasné vymedzenie pojmu dvojitý prístup, zavedenie pracovných metód a najmä zrozumiteľný zoznam vykonávacích nástrojov zostavený Radou; žiada zapojenie Európskeho parlamentu do stanovenia priorít pracovných cyklov; požaduje, aby bola európska spolupráca v oblasti mládeže založená na dôkazoch, primeraná a konkrétna; |
| --- | --- |

10.

víta jasné vymedzenie pojmu dvojitý prístup, zavedenie pracovných metód a najmä zrozumiteľný zoznam vykonávacích nástrojov zostavený Radou; žiada zapojenie Európskeho parlamentu do stanovenia priorít pracovných cyklov; požaduje, aby bola európska spolupráca v oblasti mládeže založená na dôkazoch, primeraná a konkrétna;

| 11. | zdôrazňuje potrebu vypracovať jasné a užívateľsky prístupné ukazovatele na európskej i vnútroštátnej úrovni, ktoré umožnia zlepšiť, rozšíriť a aktualizovať naše skutočné poznatky o situácii mladých ľudí a zhodnotiť a porovnať pokrok v plnení spoločne stanovených cieľov; zdôrazňuje význam nepretržitého monitorovania a vyhodnocovania; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje potrebu vypracovať jasné a užívateľsky prístupné ukazovatele na európskej i vnútroštátnej úrovni, ktoré umožnia zlepšiť, rozšíriť a aktualizovať naše skutočné poznatky o situácii mladých ľudí a zhodnotiť a porovnať pokrok v plnení spoločne stanovených cieľov; zdôrazňuje význam nepretržitého monitorovania a vyhodnocovania;

| 12. | poukazuje na dôležitosť posúdenia stavu vykonávania stratégie EÚ pre mládež; zdôrazňuje, že správy o pokroku členských štátov v oblasti mládeže by mali byť verejne sprístupňované s cieľom zvýšiť informovanosť verejnosti; zdôrazňuje, že je potrebné monitorovať, ako sa vyvíjajú a menia životy mladých ľudí v Európe, aby sa mohol zhodnotiť skutočný pokrok; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na dôležitosť posúdenia stavu vykonávania stratégie EÚ pre mládež; zdôrazňuje, že správy o pokroku členských štátov v oblasti mládeže by mali byť verejne sprístupňované s cieľom zvýšiť informovanosť verejnosti; zdôrazňuje, že je potrebné monitorovať, ako sa vyvíjajú a menia životy mladých ľudí v Európe, aby sa mohol zhodnotiť skutočný pokrok;

| 13. | domnieva sa, že by sa malo väčšmi rozvinúť partnerské učenie ako spôsob uľahčenia výmeny osvedčených postupov, ktorý prispieva k súdržnosti krokov podniknutých na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že by sa malo väčšmi rozvinúť partnerské učenie ako spôsob uľahčenia výmeny osvedčených postupov, ktorý prispieva k súdržnosti krokov podniknutých na vnútroštátnej úrovni;

| 14. | domnieva sa, že v záujme zabezpečenia úplnej stratégie EÚ pre mládež by tvorba politík v oblasti mládeže mala ísť primeraným a transparentným spôsobom ruka v ruke s prípravou programov a akcií EÚ; domnieva sa najmä, že výsledky vykonávania programov EÚ by mali poskytnúť odozvu na tvorbu politík pre mládež a stratégiu EÚ pre mládež vo všeobecnosti a naopak; |
| --- | --- |

14.

domnieva sa, že v záujme zabezpečenia úplnej stratégie EÚ pre mládež by tvorba politík v oblasti mládeže mala ísť primeraným a transparentným spôsobom ruka v ruke s prípravou programov a akcií EÚ; domnieva sa najmä, že výsledky vykonávania programov EÚ by mali poskytnúť odozvu na tvorbu politík pre mládež a stratégiu EÚ pre mládež vo všeobecnosti a naopak;

| 15. | okrem toho zdôrazňuje potrebu dôkladnej analýzy existujúcich a už realizovaných programov s cieľom umožniť účinné riadenie kvality a na základe toho navrhnúť akékoľvek zlepšenia, ktoré by si programy mohli vyžadovať v budúcnosti; |
| --- | --- |

15.

okrem toho zdôrazňuje potrebu dôkladnej analýzy existujúcich a už realizovaných programov s cieľom umožniť účinné riadenie kvality a na základe toho navrhnúť akékoľvek zlepšenia, ktoré by si programy mohli vyžadovať v budúcnosti;

| 16. | zdôrazňuje potrebu mobilizovať a prispôsobiť programy EÚ a sociálne fondy pre mládež, uľahčiť prístup k nim a zjednodušiť postupy na prístup k nim; zdôrazňuje, že je veľmi dôležité nájsť v tejto oblasti praktický a nebyrokratický prístup, aby sa mohla vykonávať integrovaná stratégia na zlepšenie života mladých ľudí; zdôrazňuje význam účasti mládeže na vykonávaní programov, ktoré sú jej určené, v záujme lepšieho pochopenia jej potrieb; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje potrebu mobilizovať a prispôsobiť programy EÚ a sociálne fondy pre mládež, uľahčiť prístup k nim a zjednodušiť postupy na prístup k nim; zdôrazňuje, že je veľmi dôležité nájsť v tejto oblasti praktický a nebyrokratický prístup, aby sa mohla vykonávať integrovaná stratégia na zlepšenie života mladých ľudí; zdôrazňuje význam účasti mládeže na vykonávaní programov, ktoré sú jej určené, v záujme lepšieho pochopenia jej potrieb;

| 17. | vyzdvihuje dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú programy Comenius, Erasmus a Leonardo da Vinci v rámci rozvoja európskych politík vzdelávania a odbornej prípravy; pripomína, že je jeho politickou prioritou vnímať tieto programy ako základný kameň rozvoja stratégie EÚ pre mládež, najmä pre ďalšie generácie viacročných programov; |
| --- | --- |

17.

vyzdvihuje dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú programy Comenius, Erasmus a Leonardo da Vinci v rámci rozvoja európskych politík vzdelávania a odbornej prípravy; pripomína, že je jeho politickou prioritou vnímať tieto programy ako základný kameň rozvoja stratégie EÚ pre mládež, najmä pre ďalšie generácie viacročných programov;

| 18. | domnieva sa, že by sa malo vyvinúť ešte väčšie úsilie na podporu mobility mladých ľudí v Európe a že v programoch mobility sa musí venovať dostatočný rozsah a pozornosť výmenám mladých ľudí nad rámec formálneho vzdelávania; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že by sa malo vyvinúť ešte väčšie úsilie na podporu mobility mladých ľudí v Európe a že v programoch mobility sa musí venovať dostatočný rozsah a pozornosť výmenám mladých ľudí nad rámec formálneho vzdelávania;

| 19. | vyzýva Komisiu, aby v rámci nových programov mobility venovala mimoriadnu pozornosť mobilite mladých pracovníkov, a na tento účel požaduje, aby sa osobitný vízový režim, ktorý sa v súčasnosti uplatňuje v prípade študentov, rozšíril aj na mladých pracovníkov; |
| --- | --- |

19.

vyzýva Komisiu, aby v rámci nových programov mobility venovala mimoriadnu pozornosť mobilite mladých pracovníkov, a na tento účel požaduje, aby sa osobitný vízový režim, ktorý sa v súčasnosti uplatňuje v prípade študentov, rozšíril aj na mladých pracovníkov;

| 20. | upozorňuje na potrebu zapojiť masmédiá do popularizácie programov pre mladých ľudí; |
| --- | --- |

20.

upozorňuje na potrebu zapojiť masmédiá do popularizácie programov pre mladých ľudí;

| 21. | uznáva, že zlepšenie života mladých ľudí je prierezová úloha, ktorá sa musí zohľadniť v každej oblasti politiky; nabáda európske inštitúcie a členské štáty, aby vo všetkých rezortoch a ministerstvách podporovali vytvorenie sektoru mládeže, čo pomôže posilniť vypracúvanie vhodných politík pre mládež; vyzýva tiež Komisiu, aby vo svojich generálnych riaditeľstvách ustanovila tzv. úradníkov pre otázky mládeže a aby im poskytla ďalšiu odbornú prípravu; domnieva sa, že zámerom by malo byť zhodnotenie dokumentov Komisie z hľadiska cieľov politiky pre mládež; značne preto víta medziodvetvový prístup ako nevyhnutný faktor dosiahnutia maximálnej úrovne účinnosti; domnieva sa, že začlenenie otázok mládeže do všetkých oblastí politiky je kľúčovým prvkom úspechu stratégie pre mládež; |
| --- | --- |

21.

uznáva, že zlepšenie života mladých ľudí je prierezová úloha, ktorá sa musí zohľadniť v každej oblasti politiky; nabáda európske inštitúcie a členské štáty, aby vo všetkých rezortoch a ministerstvách podporovali vytvorenie sektoru mládeže, čo pomôže posilniť vypracúvanie vhodných politík pre mládež; vyzýva tiež Komisiu, aby vo svojich generálnych riaditeľstvách ustanovila tzv. úradníkov pre otázky mládeže a aby im poskytla ďalšiu odbornú prípravu; domnieva sa, že zámerom by malo byť zhodnotenie dokumentov Komisie z hľadiska cieľov politiky pre mládež; značne preto víta medziodvetvový prístup ako nevyhnutný faktor dosiahnutia maximálnej úrovne účinnosti; domnieva sa, že začlenenie otázok mládeže do všetkých oblastí politiky je kľúčovým prvkom úspechu stratégie pre mládež;

| 22. | zdôrazňuje, že je potrebné inštitucionalizovať medzigeneračnú spravodlivosť na európskej úrovni a prijať túto zásadu na úrovni členských štátov v záujme spravodlivej úpravy vzťahov medzi generáciami; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že je potrebné inštitucionalizovať medzigeneračnú spravodlivosť na európskej úrovni a prijať túto zásadu na úrovni členských štátov v záujme spravodlivej úpravy vzťahov medzi generáciami;

Oblasti činnosti

| 23. | zdôrazňuje, že celosvetová hospodárska kríza má výrazný vplyv na mladých ľudí, a preto by mala podstatne ovplyvniť priority stanovené v rámci oblastí činnosti; domnieva sa, že by sa tak malo stať prostredníctvom určenia škály opatrení na podporu tzv. stratégie ukončenia angažovanosti v sociálnej oblasti a že by sa osobitná pozornosť mala venovať preskúmaniu záchranných sociálnych sietí a systémov sociálneho zabezpečenia; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že celosvetová hospodárska kríza má výrazný vplyv na mladých ľudí, a preto by mala podstatne ovplyvniť priority stanovené v rámci oblastí činnosti; domnieva sa, že by sa tak malo stať prostredníctvom určenia škály opatrení na podporu tzv. stratégie ukončenia angažovanosti v sociálnej oblasti a že by sa osobitná pozornosť mala venovať preskúmaniu záchranných sociálnych sietí a systémov sociálneho zabezpečenia;

Všeobecné zásady vzťahujúce sa na každú oblasť činnosti

| 24. | poukazuje na význam odstránenia všetkých druhov diskriminácie medzi mladými ľuďmi, ako je diskriminácia na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva, zdravotného postihnutia, veku a sexuálnej orientácie; |
| --- | --- |

24.

poukazuje na význam odstránenia všetkých druhov diskriminácie medzi mladými ľuďmi, ako je diskriminácia na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva, zdravotného postihnutia, veku a sexuálnej orientácie;

| 25. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa v sociálnej vízii EÚ považovala mládež za prioritnú skupinu; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa v sociálnej vízii EÚ považovala mládež za prioritnú skupinu;

| 26. | dôrazne poukazuje na potrebu zabezpečiť mladým ľuďom so zdravotným postihnutím účinnú a na mieru prispôsobenú podporu a skutočné a rovnoprávne príležitosti, pokiaľ ide o fyzický, zmyslový a kognitívny prístup k vzdelávaniu, zamestnanosti, ku kultúre, k oddychovým aktivitám, športu, spoločenským aktivitám a účasti na verejnom a občianskom živote; |
| --- | --- |

26.

dôrazne poukazuje na potrebu zabezpečiť mladým ľuďom so zdravotným postihnutím účinnú a na mieru prispôsobenú podporu a skutočné a rovnoprávne príležitosti, pokiaľ ide o fyzický, zmyslový a kognitívny prístup k vzdelávaniu, zamestnanosti, ku kultúre, k oddychovým aktivitám, športu, spoločenským aktivitám a účasti na verejnom a občianskom živote;

| 27. | vyzýva na prijatie opatrení na zabezpečenie rešpektovania rozmanitosti a úspešnej integrácie detí a mladých ľudí; |
| --- | --- |

27.

vyzýva na prijatie opatrení na zabezpečenie rešpektovania rozmanitosti a úspešnej integrácie detí a mladých ľudí;

| 28. | vyzýva členské štáty, aby identifikovali medziodvetvové prepojenia medzi politikami pre mládež a politikami v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, kultúry a iných oblastiach; |
| --- | --- |

28.

vyzýva členské štáty, aby identifikovali medziodvetvové prepojenia medzi politikami pre mládež a politikami v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, kultúry a iných oblastiach;

| 29. | zdôrazňuje potrebu pevných väzieb medzi politikami pre mládež a deti; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje potrebu pevných väzieb medzi politikami pre mládež a deti;

Vzdelávanie a odborná príprava

| 30. | vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili interakciu medzi stranami znalostného trojuholníka (vzdelávanie, výskum, inovácia) ako kľúčového prvku rastu a vytvárania pracovných miest; dôrazne odporúča podporovať spoločné kritériá pre väčšie vzájomné uznávanie neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy, napríklad urýchlením prijatia systému EQF na uznávanie kvalifikácií, zabezpečenie transparentnosti a validáciu zručností; |
| --- | --- |

30.

vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili interakciu medzi stranami znalostného trojuholníka (vzdelávanie, výskum, inovácia) ako kľúčového prvku rastu a vytvárania pracovných miest; dôrazne odporúča podporovať spoločné kritériá pre väčšie vzájomné uznávanie neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy, napríklad urýchlením prijatia systému EQF na uznávanie kvalifikácií, zabezpečenie transparentnosti a validáciu zručností;

| 31. | vyzýva členské štáty, aby uskutočnili viac iniciatív zameraných na investovanie do zručností potrebných na pozície žiadané na pracovnom trhu, a nabáda ich, aby učebné plány vypracúvali s ohľadom na požiadavky trhu práce, aby zabezpečili prijatie právnych predpisov pre krátkodobé odborné vzdelávanie (ak sa tak ešte nestalo) a aby vždy, keď je to možné, využívali validáciu zručností a uznávanie kvalifikácií; |
| --- | --- |

31.

vyzýva členské štáty, aby uskutočnili viac iniciatív zameraných na investovanie do zručností potrebných na pozície žiadané na pracovnom trhu, a nabáda ich, aby učebné plány vypracúvali s ohľadom na požiadavky trhu práce, aby zabezpečili prijatie právnych predpisov pre krátkodobé odborné vzdelávanie (ak sa tak ešte nestalo) a aby vždy, keď je to možné, využívali validáciu zručností a uznávanie kvalifikácií;

| 32. | upozorňuje na problém predčasného ukončovania školskej dochádzky a potrebu prijať opatrenia, ktoré zabezpečia, aby čo najvyššie percento mladých ľudí dokončilo povinnú školskú dochádzku; |
| --- | --- |

32.

upozorňuje na problém predčasného ukončovania školskej dochádzky a potrebu prijať opatrenia, ktoré zabezpečia, aby čo najvyššie percento mladých ľudí dokončilo povinnú školskú dochádzku;

| 33. | dôrazne vyzýva členské štáty, aby v kontexte zvýšeného financovania podporovali mobilitu všetkých mladých ľudí v rámci vzdelávania a odbornej prípravy, ktorá je kľúčovým faktorom získavania vedomostí a pracovných skúseností; zdôrazňuje, že mobilita mladých ľudí má význam aj v regiónoch hraničiacich s EÚ z toho hľadiska, že zaručuje širokú účasť v európskych programoch, ktoré sú prospešné pre mladých ľudí; |
| --- | --- |

33.

dôrazne vyzýva členské štáty, aby v kontexte zvýšeného financovania podporovali mobilitu všetkých mladých ľudí v rámci vzdelávania a odbornej prípravy, ktorá je kľúčovým faktorom získavania vedomostí a pracovných skúseností; zdôrazňuje, že mobilita mladých ľudí má význam aj v regiónoch hraničiacich s EÚ z toho hľadiska, že zaručuje širokú účasť v európskych programoch, ktoré sú prospešné pre mladých ľudí;

| 34. | dôrazne vyzýva členské štáty, aby vykonali maximum v úsilí o splnenie strategických cieľov a aby dosiahli referenčné hodnoty stanovené v strategickom rámci európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (ET 2020), najmä čo sa týka osôb s nízkou úrovňou základných zručností a osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku; |
| --- | --- |

34.

dôrazne vyzýva členské štáty, aby vykonali maximum v úsilí o splnenie strategických cieľov a aby dosiahli referenčné hodnoty stanovené v strategickom rámci európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (ET 2020), najmä čo sa týka osôb s nízkou úrovňou základných zručností a osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku;

| 35. | vyzýva členské štáty, aby vytvorili adekvátne kanály, prostredníctvom ktorých sa ľudia, ktorí vystúpili zo vzdelávacieho systému, budú môcť doň vrátiť, a aby vhodne zabezpečili, že ľudia, ktorí absolvovali kurzy odbornej prípravy, budú môcť pokračovať vo vyšších stupňoch vzdelávania, a naliehavo ich žiada, aby prijali opatrenia a ponúkli cielené programy pre mladých ľudí, ktorí zaostávajú alebo predčasne ukončili školskú dochádzku v dôsledku zložitých podmienok alebo nedostatočných možností; |
| --- | --- |

35.

vyzýva členské štáty, aby vytvorili adekvátne kanály, prostredníctvom ktorých sa ľudia, ktorí vystúpili zo vzdelávacieho systému, budú môcť doň vrátiť, a aby vhodne zabezpečili, že ľudia, ktorí absolvovali kurzy odbornej prípravy, budú môcť pokračovať vo vyšších stupňoch vzdelávania, a naliehavo ich žiada, aby prijali opatrenia a ponúkli cielené programy pre mladých ľudí, ktorí zaostávajú alebo predčasne ukončili školskú dochádzku v dôsledku zložitých podmienok alebo nedostatočných možností;

| 36. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby mladí ľudia pri prechode zo školského do pracovného života mali zabezpečený prístup k usmerneniam a poradenstvu; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby mladí ľudia pri prechode zo školského do pracovného života mali zabezpečený prístup k usmerneniam a poradenstvu;

| 37. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že deti a mladí ľudia bez ohľadu na právne postavenie ich rodín budú mať právo na štátne vzdelanie, ktoré by im pri náležitom rešpektovaní ich vlastnej kultúry a jazyka pomohlo dosiahnuť potrebnú znalosť jazyka hostiteľského členského štátu a poskytlo vedomosti o jeho kultúre ako nástroji integrácie; |
| --- | --- |

37.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že deti a mladí ľudia bez ohľadu na právne postavenie ich rodín budú mať právo na štátne vzdelanie, ktoré by im pri náležitom rešpektovaní ich vlastnej kultúry a jazyka pomohlo dosiahnuť potrebnú znalosť jazyka hostiteľského členského štátu a poskytlo vedomosti o jeho kultúre ako nástroji integrácie;

| 38. | vyzýva členské štáty, aby mladým ľuďom zabezpečili rovnaký prístup k vzdelávaniu bez ohľadu na ich sociálne zázemie a finančné podmienky a zaručili rovnaký prístup k vzdelávaniu znevýhodneným mladým ľuďom, ktorí pochádzajú z rodín s nízkymi príjmami; |
| --- | --- |

38.

vyzýva členské štáty, aby mladým ľuďom zabezpečili rovnaký prístup k vzdelávaniu bez ohľadu na ich sociálne zázemie a finančné podmienky a zaručili rovnaký prístup k vzdelávaniu znevýhodneným mladým ľuďom, ktorí pochádzajú z rodín s nízkymi príjmami;

| 39. | vyzýva členské štáty, aby vykonávali Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a aby inkluzívne vzdelávanie, ktoré zahŕňa formálne aj informálne vzdelávanie, zaviedli do praxe; |
| --- | --- |

39.

vyzýva členské štáty, aby vykonávali Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a aby inkluzívne vzdelávanie, ktoré zahŕňa formálne aj informálne vzdelávanie, zaviedli do praxe;

| 40. | zdôrazňuje význam nového, účinného a nepretržitého systému odbornej prípravy učiteľov s cieľom pomôcť mladým študentom lepšie sa vyrovnať s výzvami, ktoré prináša naša rýchlo sa meniaca spoločnosť; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje význam nového, účinného a nepretržitého systému odbornej prípravy učiteľov s cieľom pomôcť mladým študentom lepšie sa vyrovnať s výzvami, ktoré prináša naša rýchlo sa meniaca spoločnosť;

| 41. | zdôrazňuje význam podpory mediálnej gramotnosti; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje význam podpory mediálnej gramotnosti;

| 42. | poukazuje na to, že vzdelávanie zohráva zásadnú úlohu pri pozitívnom rozvoji osobných postojov; |
| --- | --- |

42.

poukazuje na to, že vzdelávanie zohráva zásadnú úlohu pri pozitívnom rozvoji osobných postojov;

Zamestnanosť a podnikanie

| 43. | je mimoriadne znepokojený zvyšujúcim sa počtom mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní, podzamestnaní alebo nemajú istotu v zamestnaní, najmä v období súčasnej hospodárskej krízy; dôrazne podporuje výzvu adresovanú Európskej rade, aby zabezpečila, že lisabonská stratégia na obdobie po roku 2010 a stratégie Europe 2020 zohľadnia otázky mládeže, a aby podporila pokračovanie iniciatív v súlade s celkovými cieľmi Európskeho paktu pre mládež; dôrazne podporuje návrh na rozvíjanie vhodných opatrení zameraných na mladých ľudí v plánoch na obnovu vypracovaných v rámci plánov na riešenie hospodárskej a finančnej krízy; |
| --- | --- |

43.

je mimoriadne znepokojený zvyšujúcim sa počtom mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní, podzamestnaní alebo nemajú istotu v zamestnaní, najmä v období súčasnej hospodárskej krízy; dôrazne podporuje výzvu adresovanú Európskej rade, aby zabezpečila, že lisabonská stratégia na obdobie po roku 2010 a stratégie Europe 2020 zohľadnia otázky mládeže, a aby podporila pokračovanie iniciatív v súlade s celkovými cieľmi Európskeho paktu pre mládež; dôrazne podporuje návrh na rozvíjanie vhodných opatrení zameraných na mladých ľudí v plánoch na obnovu vypracovaných v rámci plánov na riešenie hospodárskej a finančnej krízy;

| 44. | zdôrazňuje zásadnú potrebu dosiahnuť ciele európskej lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť a domnieva sa, že obnovený program EÚ 2020 by mal EÚ umožniť, aby sa rýchlejším prechodom na inovatívne hospodárstvo s potenciálom tvorby pracovných miest úplne zotavila z krízy; v tejto súvislosti naliehavo vyzýva, aby sa obnovený program viac sústreďoval na mladých ľudí; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje zásadnú potrebu dosiahnuť ciele európskej lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť a domnieva sa, že obnovený program EÚ 2020 by mal EÚ umožniť, aby sa rýchlejším prechodom na inovatívne hospodárstvo s potenciálom tvorby pracovných miest úplne zotavila z krízy; v tejto súvislosti naliehavo vyzýva, aby sa obnovený program viac sústreďoval na mladých ľudí;

| 45. | vyzýva členské štáty, aby zakročili proti pracovnej neistote a nevyhovujúcim pracovným podmienkam, s ktorými sa mladí ľudia stretajú na trhu práce, a aby aktívne podporovali zlaďovanie pracovného a súkromného a rodinného života; |
| --- | --- |

45.

vyzýva členské štáty, aby zakročili proti pracovnej neistote a nevyhovujúcim pracovným podmienkam, s ktorými sa mladí ľudia stretajú na trhu práce, a aby aktívne podporovali zlaďovanie pracovného a súkromného a rodinného života;

| 46. | nabáda členské štáty, aby v rámci politík na podporu zamestnanosti zohľadňovali medzigeneračný rozmer; |
| --- | --- |

46.

nabáda členské štáty, aby v rámci politík na podporu zamestnanosti zohľadňovali medzigeneračný rozmer;

| 47. | vyzýva členské štáty, aby uľahčili prístup mladých ľudí ku všetkým druhom zamestnania za dobrých pracovných podmienok, a tak predišli nesúladu medzi zručnosťami a pracovnými príležitosťami, ktorý znamená plytvanie talentom; v tejto súvislosti odporúča, aby sa zlepšila kvalita poskytovaných stáží a práva stážistov, a to tým, že sa zabezpečí, aby mladí ľudia po absolvovaní väčšiny programov pre stážistov získali kvalifikáciu a platenú pozíciu; |
| --- | --- |

47.

vyzýva členské štáty, aby uľahčili prístup mladých ľudí ku všetkým druhom zamestnania za dobrých pracovných podmienok, a tak predišli nesúladu medzi zručnosťami a pracovnými príležitosťami, ktorý znamená plytvanie talentom; v tejto súvislosti odporúča, aby sa zlepšila kvalita poskytovaných stáží a práva stážistov, a to tým, že sa zabezpečí, aby mladí ľudia po absolvovaní väčšiny programov pre stážistov získali kvalifikáciu a platenú pozíciu;

| 48. | vyzýva tiež členské štáty, aby poskytovali viac príležitostí na zamestnanie, vykonávali politiky sociálnej ochrany pre znevýhodnenú mládež, zabezpečili rovnaké príležitosti mladým ľuďom na periférii a v mestských centrách a poskytli osobitnú podporu mladým matkám; |
| --- | --- |

48.

vyzýva tiež členské štáty, aby poskytovali viac príležitostí na zamestnanie, vykonávali politiky sociálnej ochrany pre znevýhodnenú mládež, zabezpečili rovnaké príležitosti mladým ľuďom na periférii a v mestských centrách a poskytli osobitnú podporu mladým matkám;

| 49. | pripomína riziko vyplývajúce z úniku mozgov a jeho negatívne dôsledky pre krajiny, z ktorých mladí ľudia pochádzajú; vyzýva členské štáty, aby preskúmali a vypracovali stratégie na udržanie mladých ľudí v krajinách a regiónoch s vysokými predpokladmi na vysťahovalectvo, ktoré má mnoho podôb, napríklad úniku mozgov, vykonávania nedostatkových profesií a lacnej, pružnej, nekvalifikovanej a často sezónnej práce; |
| --- | --- |

49.

pripomína riziko vyplývajúce z úniku mozgov a jeho negatívne dôsledky pre krajiny, z ktorých mladí ľudia pochádzajú; vyzýva členské štáty, aby preskúmali a vypracovali stratégie na udržanie mladých ľudí v krajinách a regiónoch s vysokými predpokladmi na vysťahovalectvo, ktoré má mnoho podôb, napríklad úniku mozgov, vykonávania nedostatkových profesií a lacnej, pružnej, nekvalifikovanej a často sezónnej práce;

| 50. | vyzýva členské štáty, aby odstránili prípady, v ktorých sa zistia rozdiely v príjmoch medzi mladými mužmi a ženami na základe pohlavia; |
| --- | --- |

50.

vyzýva členské štáty, aby odstránili prípady, v ktorých sa zistia rozdiely v príjmoch medzi mladými mužmi a ženami na základe pohlavia;

| 51. | vyzýva členské štáty, aby v ére globalizácie zaistili primerané zamestnanecké práva a sociálne zabezpečenie nastolením rovnováhy medzi flexibilitou a istotou; |
| --- | --- |

51.

vyzýva členské štáty, aby v ére globalizácie zaistili primerané zamestnanecké práva a sociálne zabezpečenie nastolením rovnováhy medzi flexibilitou a istotou;

| 52. | žiada členské štáty o zaručenie celkovej prenosnosti sociálnych výhod, aby sa tak neohrozila sociálna ochrana pracujúcich mladých ľudí, ktorí sú mobilní; |
| --- | --- |

52.

žiada členské štáty o zaručenie celkovej prenosnosti sociálnych výhod, aby sa tak neohrozila sociálna ochrana pracujúcich mladých ľudí, ktorí sú mobilní;

| 53. | zdôrazňuje význam období praktickej odbornej prípravy v spoločnostiach a inštitúciách počas trvania štúdia, ktoré neskôr môžu pomôcť mladým ľuďom ľahšie si nájsť prácu; |
| --- | --- |

53.

zdôrazňuje význam období praktickej odbornej prípravy v spoločnostiach a inštitúciách počas trvania štúdia, ktoré neskôr môžu pomôcť mladým ľuďom ľahšie si nájsť prácu;

| 54. | navrhuje, aby sa medzi mladými ľuďmi presadzovala podnikateľská kultúra prostredníctvom lepšieho poskytovania informácií o podnikaní, podporovania rozvoja európskych štruktúr a sietí na tento účel a nabádania mladých ľudí, aby sa stali samostatne zárobkovo činnými osobami a aby využívali mikroúvery a nástroje mikrofinancovania; vyzdvihuje význam celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

54.

navrhuje, aby sa medzi mladými ľuďmi presadzovala podnikateľská kultúra prostredníctvom lepšieho poskytovania informácií o podnikaní, podporovania rozvoja európskych štruktúr a sietí na tento účel a nabádania mladých ľudí, aby sa stali samostatne zárobkovo činnými osobami a aby využívali mikroúvery a nástroje mikrofinancovania; vyzdvihuje význam celoživotného vzdelávania;

| 55. | podporuje potrebu synergie medzi svetom vzdelávania a svetom priemyslu a potrebu pokročilých foriem integrácie medzi univerzitami a podnikmi; |
| --- | --- |

55.

podporuje potrebu synergie medzi svetom vzdelávania a svetom priemyslu a potrebu pokročilých foriem integrácie medzi univerzitami a podnikmi;

| 56. | nabáda členské štáty, aby podporovali súkromné iniciatívy v prospech mladých ľudí, a to aj prostredníctvom vnútroštátnych programov, ktoré dopĺňajú európske programy; |
| --- | --- |

56.

nabáda členské štáty, aby podporovali súkromné iniciatívy v prospech mladých ľudí, a to aj prostredníctvom vnútroštátnych programov, ktoré dopĺňajú európske programy;

| 57. | upozorňuje na potrebu vypracovať politiky na vyváženie pracovného a súkromného života a povzbudzovať mladých ľudí, aby si zakladali rodiny; upozorňuje tiež na potrebu zabezpečiť, aby mladí ľudia mali dostatočný príjem, a tak mohli nezávisle prijímať rozhodnutia vrátane rozhodnutia založiť si rodinu; |
| --- | --- |

57.

upozorňuje na potrebu vypracovať politiky na vyváženie pracovného a súkromného života a povzbudzovať mladých ľudí, aby si zakladali rodiny; upozorňuje tiež na potrebu zabezpečiť, aby mladí ľudia mali dostatočný príjem, a tak mohli nezávisle prijímať rozhodnutia vrátane rozhodnutia založiť si rodinu;

Zdravie, dobré životné podmienky a životné prostredie

| 58. | zdôrazňuje, že zmeny klímy a životného prostredia a zhoršovanie stavu životného prostredia majú nepriaznivý vplyv na životy mladých ľudí, a žiada o udržateľné opatrenia pre túto oblasť; |
| --- | --- |

58.

zdôrazňuje, že zmeny klímy a životného prostredia a zhoršovanie stavu životného prostredia majú nepriaznivý vplyv na životy mladých ľudí, a žiada o udržateľné opatrenia pre túto oblasť;

| 59. | vyzýva členské štáty, aby do svojich učebných plánov zaradili vhodné formy vzdelávania o predchádzaní zdravotným a environmentálnym rizikám; |
| --- | --- |

59.

vyzýva členské štáty, aby do svojich učebných plánov zaradili vhodné formy vzdelávania o predchádzaní zdravotným a environmentálnym rizikám;

| 60. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že v rámcoch spolupráce sa nehovorí o spotrebiteľských politikách; zastáva názor, že niektoré zdravotné problémy môžu súvisieť s výrobou a predajom nezdravých potravín; |
| --- | --- |

60.

vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že v rámcoch spolupráce sa nehovorí o spotrebiteľských politikách; zastáva názor, že niektoré zdravotné problémy môžu súvisieť s výrobou a predajom nezdravých potravín;

| 61. | zdôrazňuje potrebu zohľadniť pri tvorbe spotrebiteľských a environmentálnych politík osobitnú zraniteľnosť mládeže a detí; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť vysokú úroveň ochrany mladých spotrebiteľov prostredníctvom opatrení, akými sú informačné a vzdelávacie kampane; |
| --- | --- |

61.

zdôrazňuje potrebu zohľadniť pri tvorbe spotrebiteľských a environmentálnych politík osobitnú zraniteľnosť mládeže a detí; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť vysokú úroveň ochrany mladých spotrebiteľov prostredníctvom opatrení, akými sú informačné a vzdelávacie kampane;

| 62. | zdôrazňuje význam ďalšieho boja proti užívaniu drog a alkoholu, škodám súvisiacim s tabakom a iným formám závislosti vrátane hazardných hier, najmä prostredníctvom prevencie a rehabilitácie; vyzýva členské štáty, aby čo najviac zúročili protidrogový akčný plán EÚ a stratégiu EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní škôd súvisiacich s požívaním alkoholu a inými formami závislosti; |
| --- | --- |

62.

zdôrazňuje význam ďalšieho boja proti užívaniu drog a alkoholu, škodám súvisiacim s tabakom a iným formám závislosti vrátane hazardných hier, najmä prostredníctvom prevencie a rehabilitácie; vyzýva členské štáty, aby čo najviac zúročili protidrogový akčný plán EÚ a stratégiu EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní škôd súvisiacich s požívaním alkoholu a inými formami závislosti;

| 63. | pripomína tiež, že deti a mladí ľudia sú vystavení nespočetným scénam násilia v médiách; navrhuje, aby sa táto otázka hlbšie preskúmala a prijali sa všetky opatrenia potrebné na to, aby sa znížil dosah na ich duševné zdravie; |
| --- | --- |

63.

pripomína tiež, že deti a mladí ľudia sú vystavení nespočetným scénam násilia v médiách; navrhuje, aby sa táto otázka hlbšie preskúmala a prijali sa všetky opatrenia potrebné na to, aby sa znížil dosah na ich duševné zdravie;

| 64. | odporúča, aby sa mládež usmerňovala pri využívaní nových technológií prostredníctvom politík zameraných na mediálnu gramotnosť a informovania o nebezpečenstvách vyplývajúcich z ich nesprávneho používania; |
| --- | --- |

64.

odporúča, aby sa mládež usmerňovala pri využívaní nových technológií prostredníctvom politík zameraných na mediálnu gramotnosť a informovania o nebezpečenstvách vyplývajúcich z ich nesprávneho používania;

| 65. | vyzdvihuje úlohu, ktorú zohráva informovanie mladých ľudí o otázkach sexuálnej výchovy pri ochrane ich zdravia; |
| --- | --- |

65.

vyzdvihuje úlohu, ktorú zohráva informovanie mladých ľudí o otázkach sexuálnej výchovy pri ochrane ich zdravia;

| 66. | upozorňuje na stále vysoký počet tehotenstiev neplnoletých a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby medzi mladými ľuďmi šírili osvetu a poskytli im informácie o tejto problematike; |
| --- | --- |

66.

upozorňuje na stále vysoký počet tehotenstiev neplnoletých a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby medzi mladými ľuďmi šírili osvetu a poskytli im informácie o tejto problematike;

| 67. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prístup k základnej zdravotnej starostlivosti pre deti a mladých ľudí z radov prisťahovalcov bez ohľadu na právne postavenie ich rodín; |
| --- | --- |

67.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prístup k základnej zdravotnej starostlivosti pre deti a mladých ľudí z radov prisťahovalcov bez ohľadu na právne postavenie ich rodín;

| 68. | kladie dôraz na šport ako súbor aktivít podporujúcich zdravý životný štýl mladých ľudí, tímovú prácu, čestnosť a zodpovednosť a na význam informovania mladých ľudí v súvislosti s bojom proti násiliu na športoviskách; požaduje osobitné programy pre mladých ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

68.

kladie dôraz na šport ako súbor aktivít podporujúcich zdravý životný štýl mladých ľudí, tímovú prácu, čestnosť a zodpovednosť a na význam informovania mladých ľudí v súvislosti s bojom proti násiliu na športoviskách; požaduje osobitné programy pre mladých ľudí so zdravotným postihnutím;

| 69. | vyzýva členské štáty, aby v rámci úsilia o podporu masového športu u mládeže zohľadňovali rodovo špecifické stránky a aby podporovali aj menej populárne športy; |
| --- | --- |

69.

vyzýva členské štáty, aby v rámci úsilia o podporu masového športu u mládeže zohľadňovali rodovo špecifické stránky a aby podporovali aj menej populárne športy;

| 70. | zdôrazňuje význam propagácie výchovných kampaní pre mládež v rámci boja proti dopingu a podpory čistého športu; |
| --- | --- |

70.

zdôrazňuje význam propagácie výchovných kampaní pre mládež v rámci boja proti dopingu a podpory čistého športu;

Účasť

| 71. | zdôrazňuje význam trvalého štruktúrovaného dialógu a konzultácií s mládežou; dôrazne podporuje presadzovanie účasti mladých ľudí a mládežníckych organizácií na všetkých úrovniach (miestnej, celoštátnej a medzinárodnej) tvorby všeobecných politík, a najmä politiky v oblasti mládeže, ale nielen tej, prostredníctvom pokračujúceho štruktúrovaného dialógu; |
| --- | --- |

71.

zdôrazňuje význam trvalého štruktúrovaného dialógu a konzultácií s mládežou; dôrazne podporuje presadzovanie účasti mladých ľudí a mládežníckych organizácií na všetkých úrovniach (miestnej, celoštátnej a medzinárodnej) tvorby všeobecných politík, a najmä politiky v oblasti mládeže, ale nielen tej, prostredníctvom pokračujúceho štruktúrovaného dialógu;

| 72. | zdôrazňuje, že je dôležité zvážiť metódu konzultácií s mladými ľuďmi, aby sa zabezpečilo zohľadnenie širokej škály názorov mladých ľudí; je zástancom rozvoja štruktúr, v rámci ktorých všetci aktéri môžu spolupracovať, rovnakou mierou ovplyvňovať politiky a rozhodnutia a poskytnúť prostriedky potrebné na vytvorenie takýchto štruktúr; |
| --- | --- |

72.

zdôrazňuje, že je dôležité zvážiť metódu konzultácií s mladými ľuďmi, aby sa zabezpečilo zohľadnenie širokej škály názorov mladých ľudí; je zástancom rozvoja štruktúr, v rámci ktorých všetci aktéri môžu spolupracovať, rovnakou mierou ovplyvňovať politiky a rozhodnutia a poskytnúť prostriedky potrebné na vytvorenie takýchto štruktúr;

| 73. | nabáda členské štáty, aby zapojili mládežnícke organizácie do procesu tvorby politiky, a to aj na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

73.

nabáda členské štáty, aby zapojili mládežnícke organizácie do procesu tvorby politiky, a to aj na miestnej úrovni;

| 74. | zdôrazňuje význam reprezentatívnych zástupcov mládeže v štruktúrovanom dialógu a odporúča, aby sa Komisia radila o prioritných témach pre mladých ľudí so zástupcami celoštátnych rád mládeže; |
| --- | --- |

74.

zdôrazňuje význam reprezentatívnych zástupcov mládeže v štruktúrovanom dialógu a odporúča, aby sa Komisia radila o prioritných témach pre mladých ľudí so zástupcami celoštátnych rád mládeže;

| 75. | súhlasí s často spomínanou potrebou uznania a podpory mládežníckych organizácií a ich významného prínosu k neformálnemu vzdelávaniu; vyzýva Komisiu a Radu, aby nabádali členské štáty k zakladaniu a podpore miestnych mládežníckych parlamentov a rád a aby iniciovali príslušné programy; |
| --- | --- |

75.

súhlasí s často spomínanou potrebou uznania a podpory mládežníckych organizácií a ich významného prínosu k neformálnemu vzdelávaniu; vyzýva Komisiu a Radu, aby nabádali členské štáty k zakladaniu a podpore miestnych mládežníckych parlamentov a rád a aby iniciovali príslušné programy;

| 76. | zdôrazňuje potrebu viac a rôznorodejšie zapájať mladých ľudí s cieľom posilniť ich zastúpenie; je za to, aby sa zapojenie podporovalo už od ich skorého veku; v tejto súvislosti nabáda k zamysleniu sa nad posilnením väzieb medzi školami, mládežníckymi organizáciami a ďalšími organizáciami občianskej spoločnosti a dôrazne odporúča, aby sa posilnilo výraznejšie uznávanie neformálneho vzdelávania; |
| --- | --- |

76.

zdôrazňuje potrebu viac a rôznorodejšie zapájať mladých ľudí s cieľom posilniť ich zastúpenie; je za to, aby sa zapojenie podporovalo už od ich skorého veku; v tejto súvislosti nabáda k zamysleniu sa nad posilnením väzieb medzi školami, mládežníckymi organizáciami a ďalšími organizáciami občianskej spoločnosti a dôrazne odporúča, aby sa posilnilo výraznejšie uznávanie neformálneho vzdelávania;

| 77. | navrhuje, aby sa vytvorili systémy odmeňovania mladých ľudí, ktorí sa aktívne zúčastňujú na živote spoločnosti, s konečným cieľom vybudovať kultúru práv aj povinností; |
| --- | --- |

77.

navrhuje, aby sa vytvorili systémy odmeňovania mladých ľudí, ktorí sa aktívne zúčastňujú na živote spoločnosti, s konečným cieľom vybudovať kultúru práv aj povinností;

| 78. | zdôrazňuje, že je potrebné osobitné úsilie na povzbudenie mladých ľudí žijúcich v okrajových a vidieckych oblastiach a v chudobných štvrtiach k aktívnej účasti na európskych aktivitách; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že rámec spolupráce nenavrhol žiadne kroky zamerané na lepšiu informovanosť mladých ľudí o programoch EÚ, najmä tých, ktorí žijú v odľahlých oblastiach, a tých, ktorí nie sú členmi politických, spoločenských či mimovládnych organizácií; v tomto smere žiada Komisiu o konkrétny záväzok; |
| --- | --- |

78.

zdôrazňuje, že je potrebné osobitné úsilie na povzbudenie mladých ľudí žijúcich v okrajových a vidieckych oblastiach a v chudobných štvrtiach k aktívnej účasti na európskych aktivitách; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že rámec spolupráce nenavrhol žiadne kroky zamerané na lepšiu informovanosť mladých ľudí o programoch EÚ, najmä tých, ktorí žijú v odľahlých oblastiach, a tých, ktorí nie sú členmi politických, spoločenských či mimovládnych organizácií; v tomto smere žiada Komisiu o konkrétny záväzok;

| 79. | zdôrazňuje potrebu vystupňovať úsilie o zabezpečenie účinnej trojstrannej výmeny názorov a informácií medzi akademickými, podnikateľskými a politickými kruhmi na miestnej, regionálnej, celoštátnej a európskej úrovni; |
| --- | --- |

79.

zdôrazňuje potrebu vystupňovať úsilie o zabezpečenie účinnej trojstrannej výmeny názorov a informácií medzi akademickými, podnikateľskými a politickými kruhmi na miestnej, regionálnej, celoštátnej a európskej úrovni;

Tvorivosť a kultúra

| 80. | vyzýva členské štáty, aby podporovali prístup k novým technológiám s cieľom rozvíjať tvorivosť mladých ľudí a ich schopnosť inovácie, a vzbudiť v nich záujem o kultúru, umenie a vedu; |
| --- | --- |

80.

vyzýva členské štáty, aby podporovali prístup k novým technológiám s cieľom rozvíjať tvorivosť mladých ľudí a ich schopnosť inovácie, a vzbudiť v nich záujem o kultúru, umenie a vedu;

| 81. | s prekvapením konštatuje, že v oznámení Komisie sa výslovne nespomínajú kultúrne otázky; dodáva, že oblasti záujmu sa nemôžu obmedzovať len na podnikanie a nové technológie; |
| --- | --- |

81.

s prekvapením konštatuje, že v oznámení Komisie sa výslovne nespomínajú kultúrne otázky; dodáva, že oblasti záujmu sa nemôžu obmedzovať len na podnikanie a nové technológie;

| 82. | víta skutočnosť, že v uznesení Rady sa zohľadnila úloha spoločenských a kultúrnych aktivít, ktorá dopĺňa úlohu vzdelávacieho systému a rodiny; poznamenáva, že takéto aktivity tiež rozhodujúcim spôsobom prispievajú k boju proti diskriminácii a rozdielom a podporujú prístup mladých ľudí k oddychovým aktivitám, ku kultúre a k športu; |
| --- | --- |

82.

víta skutočnosť, že v uznesení Rady sa zohľadnila úloha spoločenských a kultúrnych aktivít, ktorá dopĺňa úlohu vzdelávacieho systému a rodiny; poznamenáva, že takéto aktivity tiež rozhodujúcim spôsobom prispievajú k boju proti diskriminácii a rozdielom a podporujú prístup mladých ľudí k oddychovým aktivitám, ku kultúre a k športu;

| 83. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty pri prideľovaní finančných prostriedkov podporili a uznali kultúru mládeže, pretože to má zásadný význam pre rozvoj tvorivosti mladých ľudí; |
| --- | --- |

83.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty pri prideľovaní finančných prostriedkov podporili a uznali kultúru mládeže, pretože to má zásadný význam pre rozvoj tvorivosti mladých ľudí;

| 84. | víta návrh na presadzovanie odbornej prípravy pre pracovníkov s mládežou v oblasti kultúry, nových médií a medzikultúrnych spôsobilostí zahrnutý v uznesení Rady; |
| --- | --- |

84.

víta návrh na presadzovanie odbornej prípravy pre pracovníkov s mládežou v oblasti kultúry, nových médií a medzikultúrnych spôsobilostí zahrnutý v uznesení Rady;

| 85. | navrhuje, aby sa postoje mládeže zohľadnili v politikách, programoch a opatreniach v oblasti kultúry a médií; |
| --- | --- |

85.

navrhuje, aby sa postoje mládeže zohľadnili v politikách, programoch a opatreniach v oblasti kultúry a médií;

| 86. | zastáva názor, že kultúrne inštitúcie (napr. múzeá, knižnice a divadlá) by sa mali podporovať v tom, aby výraznejšie zapájali deti a mládež; |
| --- | --- |

86.

zastáva názor, že kultúrne inštitúcie (napr. múzeá, knižnice a divadlá) by sa mali podporovať v tom, aby výraznejšie zapájali deti a mládež;

| 87. | vyzýva Komisiu a Radu, aby vypracovali európsky mládežnícky preukaz, na základe ktorého by mladí ľudia v celej EÚ mohli mať prístup do kultúrnych inštitúcií za veľmi nízke ceny; |
| --- | --- |

87.

vyzýva Komisiu a Radu, aby vypracovali európsky mládežnícky preukaz, na základe ktorého by mladí ľudia v celej EÚ mohli mať prístup do kultúrnych inštitúcií za veľmi nízke ceny;

Dobrovoľnícke činnosti

| 88. | víta rozhodnutie Rady vyhlásiť rok 2011 za Európsky rok dobrovoľníckej práce a opatrenia stanovené v odporúčaní Rady o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci EÚ; |
| --- | --- |

88.

víta rozhodnutie Rady vyhlásiť rok 2011 za Európsky rok dobrovoľníckej práce a opatrenia stanovené v odporúčaní Rady o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci EÚ;

| 89. | zastáva názor, že dobrovoľníctvo mládeže by sa malo podporovať aj rozšírením programu Európskej dobrovoľníckej služby a napomáhaním znevýhodnených mladých ľudí zapojiť sa do dobrovoľníckej činnosti; |
| --- | --- |

89.

zastáva názor, že dobrovoľníctvo mládeže by sa malo podporovať aj rozšírením programu Európskej dobrovoľníckej služby a napomáhaním znevýhodnených mladých ľudí zapojiť sa do dobrovoľníckej činnosti;

| 90. | domnieva sa, že v závislosti od výsledku hodnotenia prípravnej akcie Amicus by sa malo uvažovať nad ďalšími akciami tohto druhu; |
| --- | --- |

90.

domnieva sa, že v závislosti od výsledku hodnotenia prípravnej akcie Amicus by sa malo uvažovať nad ďalšími akciami tohto druhu;

| 91. | zastáva názor, že dobrovoľnícke činnosti by nemali nahrádzať profesionálne platené pracovné príležitosti, ale byť pre spoločnosť pridanou hodnotou; |
| --- | --- |

91.

zastáva názor, že dobrovoľnícke činnosti by nemali nahrádzať profesionálne platené pracovné príležitosti, ale byť pre spoločnosť pridanou hodnotou;

| 92. | žiada, aby sa zaviedol a vzájomne uznával európsky preukaz dobrovoľníka ako doplnok k už existujúcemu európskemu mládežníckemu preukazu; v tomto preukaze by bola zaznamenaná dobrovoľnícka činnosť, ktorú vykonávali deti a mladí ľudia, a mohol by sa poskytnúť potenciálnym zamestnávateľom ako doklad o kvalifikácii; |
| --- | --- |

92.

žiada, aby sa zaviedol a vzájomne uznával európsky preukaz dobrovoľníka ako doplnok k už existujúcemu európskemu mládežníckemu preukazu; v tomto preukaze by bola zaznamenaná dobrovoľnícka činnosť, ktorú vykonávali deti a mladí ľudia, a mohol by sa poskytnúť potenciálnym zamestnávateľom ako doklad o kvalifikácii;

Sociálne začlenenie

| 93. | víta skutočnosť, že rok 2010 je vyhlásený za Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, najmä v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou, ktorá má na mladých ľudí mimoriadne závažný dosah; |
| --- | --- |

93.

víta skutočnosť, že rok 2010 je vyhlásený za Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, najmä v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou, ktorá má na mladých ľudí mimoriadne závažný dosah;

| 94. | zastáva názor, že vzhľadom na starnúcu spoločnosť predstavuje medzigeneračná rovnosť kľúčovú výzvu; vyzýva členské štáty, aby pri zostavovaní politík zohľadnili záujmy mladých ľudí a budúcich generácií, najmä v časoch hospodárskej a finančnej krízy; |
| --- | --- |

94.

zastáva názor, že vzhľadom na starnúcu spoločnosť predstavuje medzigeneračná rovnosť kľúčovú výzvu; vyzýva členské štáty, aby pri zostavovaní politík zohľadnili záujmy mladých ľudí a budúcich generácií, najmä v časoch hospodárskej a finančnej krízy;

| 95. | zdôrazňuje tiež potrebu viac rozvíjať informačné programy pre marginalizované skupiny, ako sú mladí prisťahovalci a všetci ľudia s osobitnými potrebami (zdravotne postihnuté osoby, mladí ľudia, ktorí sa po pobyte vo väzení potrebujú znovu zaradiť do spoločnosti, bezdomovci, ľudia, ktorí majú len príležitostnú prácu atď.; |
| --- | --- |

95.

zdôrazňuje tiež potrebu viac rozvíjať informačné programy pre marginalizované skupiny, ako sú mladí prisťahovalci a všetci ľudia s osobitnými potrebami (zdravotne postihnuté osoby, mladí ľudia, ktorí sa po pobyte vo väzení potrebujú znovu zaradiť do spoločnosti, bezdomovci, ľudia, ktorí majú len príležitostnú prácu atď.;

| 96. | uznáva potrebu zvyšovať povedomie o mladých ľuďoch so zdravotným postihnutím a vyzýva európske inštitúcie, aby podnikli kroky, ktoré zabezpečia úplnú integráciu mladých osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

96.

uznáva potrebu zvyšovať povedomie o mladých ľuďoch so zdravotným postihnutím a vyzýva európske inštitúcie, aby podnikli kroky, ktoré zabezpečia úplnú integráciu mladých osôb so zdravotným postihnutím;

| 97. | opakuje svoju požiadavku na zabezpečenie rodovej rovnosti od raného veku a vo všetkých oblastiach života; osobitne preto víta skutočnosť, že uznesenie Rady si kladie za cieľ zlepšiť starostlivosť o deti a zasadzovať sa o rozdelenie povinností medzi rodičov, aby sa mladým ženám a mužom uľahčilo zosúladenie pracovného a súkromného života; |
| --- | --- |

97.

opakuje svoju požiadavku na zabezpečenie rodovej rovnosti od raného veku a vo všetkých oblastiach života; osobitne preto víta skutočnosť, že uznesenie Rady si kladie za cieľ zlepšiť starostlivosť o deti a zasadzovať sa o rozdelenie povinností medzi rodičov, aby sa mladým ženám a mužom uľahčilo zosúladenie pracovného a súkromného života;

| 98. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby si deti a mladí ľudia boli vedomí, že diskriminácia je neprípustná v akejkoľvek podobe a akejkoľvek oblasti, a aby sa rázne zakročilo proti všetkým formám extrémizmu; |
| --- | --- |

98.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby si deti a mladí ľudia boli vedomí, že diskriminácia je neprípustná v akejkoľvek podobe a akejkoľvek oblasti, a aby sa rázne zakročilo proti všetkým formám extrémizmu;

| 99. | odporúča, aby si každý členský štát stanovil ako prioritu zabezpečiť, že žiadna maloletá osoba nebude bez sociálnej starostlivosti; |
| --- | --- |

99.

odporúča, aby si každý členský štát stanovil ako prioritu zabezpečiť, že žiadna maloletá osoba nebude bez sociálnej starostlivosti;

| 100. | zdôrazňuje význam digitálneho začleňovania v digitálnom prostredí; nabáda členské štáty, aby v rámci formálneho aj neformálneho vyučovania vypracovali koncepcie, ktoré zaručujú prístup k informáciám, vzdelávaniu a kultúre a zlepšujú mediálne zručnosti mladých ľudí; |
| --- | --- |

100.

zdôrazňuje význam digitálneho začleňovania v digitálnom prostredí; nabáda členské štáty, aby v rámci formálneho aj neformálneho vyučovania vypracovali koncepcie, ktoré zaručujú prístup k informáciám, vzdelávaniu a kultúre a zlepšujú mediálne zručnosti mladých ľudí;

Mládež a svet

| 101. | odporúča využiť priamu rozvojovú pomoc na opatrenia v prospech mladých ľudí a na boj proti užívaniu a nezákonnému obchodovaniu s drogami v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

101.

odporúča využiť priamu rozvojovú pomoc na opatrenia v prospech mladých ľudí a na boj proti užívaniu a nezákonnému obchodovaniu s drogami v rozvojových krajinách;

| 102. | je zástancom podpory činností všeobecného záujmu, ktoré u mladých ľudí budujú zmysel pre zodpovednosť, napríklad dobrovoľníctva v oblasti zmeny klímy, rozvoja alebo humanitárnej pomoci; v tejto súvislosti víta príležitosti na zapojenie sa do humanitárnej činnosti EÚ, ktoré mladým ľuďom poskytne zriadenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc, a vyzýva členské štáty, aby o ňom v plnej miere informovali mladých ľudí; |
| --- | --- |

102.

je zástancom podpory činností všeobecného záujmu, ktoré u mladých ľudí budujú zmysel pre zodpovednosť, napríklad dobrovoľníctva v oblasti zmeny klímy, rozvoja alebo humanitárnej pomoci; v tejto súvislosti víta príležitosti na zapojenie sa do humanitárnej činnosti EÚ, ktoré mladým ľuďom poskytne zriadenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc, a vyzýva členské štáty, aby o ňom v plnej miere informovali mladých ľudí;

| 103. | nabáda Komisiu, aby hlbšie preskúmala možnosť posilniť medzinárodnú spoluprácu v rámci dobrovoľníckych činností mládeže; |
| --- | --- |

103.

nabáda Komisiu, aby hlbšie preskúmala možnosť posilniť medzinárodnú spoluprácu v rámci dobrovoľníckych činností mládeže;

| 104. | vyzýva členské štáty, aby rozvíjali výmeny a družobné partnerstvá s tretími krajinami a spoločenstvami s cieľom podporiť medzikultúrny dialóg a povzbudiť mladých ľudí, aby iniciovali spoločné projekty; |
| --- | --- |

104.

vyzýva členské štáty, aby rozvíjali výmeny a družobné partnerstvá s tretími krajinami a spoločenstvami s cieľom podporiť medzikultúrny dialóg a povzbudiť mladých ľudí, aby iniciovali spoločné projekty;

| 105. | žiada, aby sa zlepšil a v rozsiahlej miere vykonával program Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

105.

žiada, aby sa zlepšil a v rozsiahlej miere vykonával program Erasmus Mundus;

*

* *

| 106. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

106.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  KOM(2009)0200.

(2)  SEK(2009)0549.

(3)  Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2009, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(5)  9169/09.

(6)  Ú. v. EÚ C 319, 13.12.2008, s. 8.

(7)  15658/09.

(8)  Ú. v. EÚ C 292, 24.11.2005, s. 5.

(9)  11517/08.

(10)  SOC/349.

(11)  DCE/2008/2193.

(12)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0066.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/32

---

Utorok 18. mája 2010Zjednodušovanie SPP

P7_TA(2010)0172

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o zjednodušovaní SPP (2009/2155(INI))

2011/C 161 E/05

Európsky parlament,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2005 o zjednodušení a zlepšení právnej úpravy Spoločnej poľnohospodárskej politiky (KOM(2005)0509),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. marca 2009 s názvom Zjednodušená SPP pre Európu – úspech pre všetkých (KOM(2009)0128),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A7-0051/2010),

| A. | keďže všetky právne predpisy musia byť primerané cieľu a mali by sa zaviesť až po úplnom posúdení dosahov, v rámci ktorého sa vyhodnocuje finančná záťaž vyplývajúca z príslušných právnych predpisov a ktoré zahŕňa analýzu nákladov a prínosov, |
| --- | --- |

A.

keďže všetky právne predpisy musia byť primerané cieľu a mali by sa zaviesť až po úplnom posúdení dosahov, v rámci ktorého sa vyhodnocuje finančná záťaž vyplývajúca z príslušných právnych predpisov a ktoré zahŕňa analýzu nákladov a prínosov,

| B. | keďže zjednodušenie by malo v prvom rade priniesť úžitok poľnohospodárom, a nie iba národným orgánom a platobným agentúram členských štátov, ako možno v prevažnej miere pozorovať, |
| --- | --- |

B.

keďže zjednodušenie by malo v prvom rade priniesť úžitok poľnohospodárom, a nie iba národným orgánom a platobným agentúram členských štátov, ako možno v prevažnej miere pozorovať,

| C. | keďže nová SPP by mala poľnohospodárom umožniť, aby sa sústredili na hlavný cieľ poskytovať bezpečné, kvalitné a sledovateľné potraviny, a súčasne ich podporovať v tom, aby produkovali neobchodovateľné verejné statky, |
| --- | --- |

C.

keďže nová SPP by mala poľnohospodárom umožniť, aby sa sústredili na hlavný cieľ poskytovať bezpečné, kvalitné a sledovateľné potraviny, a súčasne ich podporovať v tom, aby produkovali neobchodovateľné verejné statky,

| D. | keďže cieľom by malo byť zníženie nákladov na vykonávanie SPP a zároveň zníženie administratívnej záťaže výrobcov Spoločenstva, aby mohli poľnohospodári venovať viac času obrábaniu pôdy, |
| --- | --- |

D.

keďže cieľom by malo byť zníženie nákladov na vykonávanie SPP a zároveň zníženie administratívnej záťaže výrobcov Spoločenstva, aby mohli poľnohospodári venovať viac času obrábaniu pôdy,

| E. | keďže nová SPP by mala byť udržateľne konkurencieschopná, |
| --- | --- |

E.

keďže nová SPP by mala byť udržateľne konkurencieschopná,

| F. | keďže je potrebné poskytnúť jasné a zrozumiteľné právne predpisy, ktoré príslušným orgánom a poľnohospodárom poskytnú právnu istotu, a odstrániť zbytočné právne predpisy, |
| --- | --- |

F.

keďže je potrebné poskytnúť jasné a zrozumiteľné právne predpisy, ktoré príslušným orgánom a poľnohospodárom poskytnú právnu istotu, a odstrániť zbytočné právne predpisy,

| G. | keďže rozdeľovanie jednotnej platby pre poľnohospodárske podniky by malo zabezpečiť spravodlivosť, |
| --- | --- |

G.

keďže rozdeľovanie jednotnej platby pre poľnohospodárske podniky by malo zabezpečiť spravodlivosť,

| H. | keďže na riešenie dôležitých právnych otázok súvisiacich so SPP je potrebný funkčný právny rámec, |
| --- | --- |

H.

keďže na riešenie dôležitých právnych otázok súvisiacich so SPP je potrebný funkčný právny rámec,

| I. | keďže v súlade s nedávnymi reformami by sa mala nová SPP viac orientovať na trh a zamerať sa na obmedzenie nadmerného protekcionizmu, pričom nástroje na pomoc poľnohospodárom v čase závažnej hospodárskej nestability by mali byť stále dostupné, |
| --- | --- |

I.

keďže v súlade s nedávnymi reformami by sa mala nová SPP viac orientovať na trh a zamerať sa na obmedzenie nadmerného protekcionizmu, pričom nástroje na pomoc poľnohospodárom v čase závažnej hospodárskej nestability by mali byť stále dostupné,

| J. | keďže nová SPP musí byť jednoduchšia a pružnejšia, |
| --- | --- |

J.

keďže nová SPP musí byť jednoduchšia a pružnejšia,

| K. | keďže právne predpisy by mali byť pružnejšie, aby sa v rámci SPP mohli zohľadniť osobitné regióny a územia, a to bez ohrozenia spoločného charakteru SPP, |
| --- | --- |

K.

keďže právne predpisy by mali byť pružnejšie, aby sa v rámci SPP mohli zohľadniť osobitné regióny a územia, a to bez ohrozenia spoločného charakteru SPP,

| L. | keďže medzi členskými štátmi a miestnymi orgánmi by sa mala presadzovať výmena osvedčených postupov, |
| --- | --- |

L.

keďže medzi členskými štátmi a miestnymi orgánmi by sa mala presadzovať výmena osvedčených postupov,

| M. | keďže spoločná poľnohospodárska politika plní kľúčovú úlohu v 27 členských štátoch EÚ zameranú okrem zabezpečenia dostatočného zásobovania bezpečnými potravinami aj na výzvy, ako napríklad zachovanie vidieka, horských a znevýhodnených oblastí, najvzdialenejších oblastí a multifunkčnosti európskeho poľnohospodárstva, |
| --- | --- |

M.

keďže spoločná poľnohospodárska politika plní kľúčovú úlohu v 27 členských štátoch EÚ zameranú okrem zabezpečenia dostatočného zásobovania bezpečnými potravinami aj na výzvy, ako napríklad zachovanie vidieka, horských a znevýhodnených oblastí, najvzdialenejších oblastí a multifunkčnosti európskeho poľnohospodárstva,

Všeobecné zásady

| 1. | zdôrazňuje, že SPP by sa mala usilovať o harmonizáciu právnych predpisov tým, že zabráni ich zdvojovaniu; žiada tiež Komisiu, aby sa pri zavádzaní novej regulácie súčasne usilovala o odstránenie nepotrebnej záťaže; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že SPP by sa mala usilovať o harmonizáciu právnych predpisov tým, že zabráni ich zdvojovaniu; žiada tiež Komisiu, aby sa pri zavádzaní novej regulácie súčasne usilovala o odstránenie nepotrebnej záťaže;

| 2. | naliehavo žiada Komisiu, aby sa intenzívne a pravidelne radila so zainteresovanými subjektmi v oblasti poľnohospodárstva s cieľom lepšie vyhodnotiť vplyv regulácie v teréne a nájsť praktické, jednoduché a transparentné pravidlá pre poľnohospodárov; |
| --- | --- |

2.

naliehavo žiada Komisiu, aby sa intenzívne a pravidelne radila so zainteresovanými subjektmi v oblasti poľnohospodárstva s cieľom lepšie vyhodnotiť vplyv regulácie v teréne a nájsť praktické, jednoduché a transparentné pravidlá pre poľnohospodárov;

| 3. | zdôrazňuje, že ďalšie zjednodušenie SPP je potrebné na zníženie nákladov inštitúcií EÚ, členských štátov i samotných príjemcov na jej vykonávanie; takto sa táto politika stane tiež zrozumiteľnejšou pre poľnohospodárov a daňových poplatníkov; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že ďalšie zjednodušenie SPP je potrebné na zníženie nákladov inštitúcií EÚ, členských štátov i samotných príjemcov na jej vykonávanie; takto sa táto politika stane tiež zrozumiteľnejšou pre poľnohospodárov a daňových poplatníkov;

| 4. | vyzýva Komisiu, aby odstránením zdvojovania úloh a znížením administratívnej záťaže zjednotila pravidlá SPP a tým zvýšila konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho sektora vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Komisiu, aby odstránením zdvojovania úloh a znížením administratívnej záťaže zjednotila pravidlá SPP a tým zvýšila konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho sektora vo všetkých členských štátoch;

| 5. | zdôrazňuje, že opatrenia SPP by mali byť primerané cieľu a že k legislatívnemu postupu by sa malo pristupovať len v skutočne oprávnených prípadoch, čím by sa zabránilo právnemu výkladu, ktorý by bol pre poľnohospodárov ťažko pochopiteľný; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že opatrenia SPP by mali byť primerané cieľu a že k legislatívnemu postupu by sa malo pristupovať len v skutočne oprávnených prípadoch, čím by sa zabránilo právnemu výkladu, ktorý by bol pre poľnohospodárov ťažko pochopiteľný;

| 6. | požaduje, aby sa SPP zamerala skôr na výsledky než na reguláciu a aby všetky členské štáty a ich regionálne orgány poskytovali poľnohospodárom viac pomoci a poradenstva prostredníctvom poradenských služieb a vhodných komunikačných metód; |
| --- | --- |

6.

požaduje, aby sa SPP zamerala skôr na výsledky než na reguláciu a aby všetky členské štáty a ich regionálne orgány poskytovali poľnohospodárom viac pomoci a poradenstva prostredníctvom poradenských služieb a vhodných komunikačných metód;

| 7. | očakáva, že v súlade so zásadami lepšej regulácie budú všetky budúce právne predpisy doplnené plnohodnotným hodnotením vplyvu zohľadňujúcim regulačnú a administratívnu záťaž, ktoré zabezpečí, aby nová regulácia bola primeraná cieľom, ktoré má dosiahnuť; |
| --- | --- |

7.

očakáva, že v súlade so zásadami lepšej regulácie budú všetky budúce právne predpisy doplnené plnohodnotným hodnotením vplyvu zohľadňujúcim regulačnú a administratívnu záťaž, ktoré zabezpečí, aby nová regulácia bola primeraná cieľom, ktoré má dosiahnuť;

| 8. | domnieva sa, že členské štáty by mali vždy, keď je to možné, povoliť vydávanie vlastných osvedčení; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že členské štáty by mali vždy, keď je to možné, povoliť vydávanie vlastných osvedčení;

| 9. | domnieva sa, že členské štáty by mali mať v rámci plánov na rozvoj vidieka možnosť zaviesť paušálnu reguláciu pozemkov najmä pre malé podniky, ak je možné predpokladať, že bude zaručené dodržanie záväzkov; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že členské štáty by mali mať v rámci plánov na rozvoj vidieka možnosť zaviesť paušálnu reguláciu pozemkov najmä pre malé podniky, ak je možné predpokladať, že bude zaručené dodržanie záväzkov;

| 10. | uznáva význam zásady krížového plnenia ako jednej z kľúčových koncepcií priamych platieb v rámci SPP, ale odporúča jej rozsiahle zjednodušenie bez oslabenia jej účinnosti; |
| --- | --- |

10.

uznáva význam zásady krížového plnenia ako jednej z kľúčových koncepcií priamych platieb v rámci SPP, ale odporúča jej rozsiahle zjednodušenie bez oslabenia jej účinnosti;

| 11. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby bola SPP jednoduchšia, transparentnejšia a spravodlivejšia; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby bola SPP jednoduchšia, transparentnejšia a spravodlivejšia;

| 12. | zdôrazňuje, že zjednodušenie SPP nemusí znamenať menšiu podporu pre poľnohospodárov a zrušenie tradičných nástrojov pre riadenie trhov; žiada, aby Európska únia do budúcnosti zaviedla účinné mechanizmy zamerané na obmedzenie volatility cien; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že zjednodušenie SPP nemusí znamenať menšiu podporu pre poľnohospodárov a zrušenie tradičných nástrojov pre riadenie trhov; žiada, aby Európska únia do budúcnosti zaviedla účinné mechanizmy zamerané na obmedzenie volatility cien;

| 13. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby zjednodušenie SPP sprevádzali vhodné informačné služby pre príjemcov, a žiada Komisiu, aby rozšírila a rozvinula informačné služby v oblasti spoločnej poľnohospodárskej politiky; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby zjednodušenie SPP sprevádzali vhodné informačné služby pre príjemcov, a žiada Komisiu, aby rozšírila a rozvinula informačné služby v oblasti spoločnej poľnohospodárskej politiky;

| 14. | požaduje možnosť vlastných opráv chýb, ktorými sa príjemcovi platby umožní v prípade neúmyselného zavinenia informovať orgány bez toho, aby musel zaplatiť pokutu; |
| --- | --- |

14.

požaduje možnosť vlastných opráv chýb, ktorými sa príjemcovi platby umožní v prípade neúmyselného zavinenia informovať orgány bez toho, aby musel zaplatiť pokutu;

| 15. | poukazuje na to, že v systéme postihov voči poľnohospodárom za chyby pri platbách musí byť zohľadnený stupeň závažnosti porušenia a že postihy by sa nemali uplatňovať v prípade menej závažných chýb, a už vôbec nie v prípade tých, ktoré nevznikli vinou poľnohospodára; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že v systéme postihov voči poľnohospodárom za chyby pri platbách musí byť zohľadnený stupeň závažnosti porušenia a že postihy by sa nemali uplatňovať v prípade menej závažných chýb, a už vôbec nie v prípade tých, ktoré nevznikli vinou poľnohospodára;

| 16. | poukazuje na to, že žiadne správne postihy vrátane povinnosti vrátenia platieb, ktoré poľnohospodár prijal, by sa nemali uplatňovať v prípade objektívnych okolností, ktoré nezávisia od poľnohospodára; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že žiadne správne postihy vrátane povinnosti vrátenia platieb, ktoré poľnohospodár prijal, by sa nemali uplatňovať v prípade objektívnych okolností, ktoré nezávisia od poľnohospodára;

| 17. | upozorňuje na problém poľnohospodárov, ktorí sú súčasne manželia a prevádzkujú samostatné poľnohospodárske podniky; v tom prípade musia mať zaručené samostatné práva a povinnosti pri uchádzaní sa o platby SPP; |
| --- | --- |

17.

upozorňuje na problém poľnohospodárov, ktorí sú súčasne manželia a prevádzkujú samostatné poľnohospodárske podniky; v tom prípade musia mať zaručené samostatné práva a povinnosti pri uchádzaní sa o platby SPP;

Krížové plnenie

| 18. | domnieva sa, že hlavným cieľom kontrol je poskytovať poľnohospodárom poradenstvo a usmerňovať ich, aby lepšie plnili legislatívne požiadavky s čo najmenšou finančnou záťažou; preto musia kontroly naďalej vykonávať orgány verejnej správy, ktoré sú zárukou nezaujatosti a nestrannosti; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že hlavným cieľom kontrol je poskytovať poľnohospodárom poradenstvo a usmerňovať ich, aby lepšie plnili legislatívne požiadavky s čo najmenšou finančnou záťažou; preto musia kontroly naďalej vykonávať orgány verejnej správy, ktoré sú zárukou nezaujatosti a nestrannosti;

| 19. | zdôrazňuje, že podľa OSN musí celosvetová produkcia potravín do roku 2050 stúpnuť o 70 percent, aby splnila dopyt deviatich miliárd ľudí; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že podľa OSN musí celosvetová produkcia potravín do roku 2050 stúpnuť o 70 percent, aby splnila dopyt deviatich miliárd ľudí;

| 20. | domnieva sa, že by sa mali stanoviť požiadavky krížového plnenia, a to aj s ohľadom na veľkosť podniku, aby sa znížila záťaž na menšie podniky, kde je riziko nižšie; |
| --- | --- |

20.

domnieva sa, že by sa mali stanoviť požiadavky krížového plnenia, a to aj s ohľadom na veľkosť podniku, aby sa znížila záťaž na menšie podniky, kde je riziko nižšie;

| 21. | trvá na tom, aby členské štáty ukladali poľnohospodárom postihy za nedodržanie právnych predpisov, pričom tieto postihy treba uplatňovať transparentným, jednoduchým a primeraným spôsobom, v ktorom sa zohľadní realita v teréne; |
| --- | --- |

21.

trvá na tom, aby členské štáty ukladali poľnohospodárom postihy za nedodržanie právnych predpisov, pričom tieto postihy treba uplatňovať transparentným, jednoduchým a primeraným spôsobom, v ktorom sa zohľadní realita v teréne;

| 22. | domnieva sa, že zákonné požiadavky pre kontroly krížového plnenia by mali byť ľahko pochopiteľné pre poľnohospodárov i kontrolné orgány; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že zákonné požiadavky pre kontroly krížového plnenia by mali byť ľahko pochopiteľné pre poľnohospodárov i kontrolné orgány;

| 23. | domnieva sa, že základným cieľom kontrol je povzbudiť poľnohospodárov, aby viac dodržiavali právne predpisy; domnieva sa, že pokiaľ sa v posledných rokoch objavilo iba niekoľko prípadov porušenia predpisov, je možné obmedziť kontroly krížového plnenia vykonávané na účel splnenia zákonných požiadaviek týkajúcich sa správy alebo ich nahradiť náhodnými kontrolami; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že základným cieľom kontrol je povzbudiť poľnohospodárov, aby viac dodržiavali právne predpisy; domnieva sa, že pokiaľ sa v posledných rokoch objavilo iba niekoľko prípadov porušenia predpisov, je možné obmedziť kontroly krížového plnenia vykonávané na účel splnenia zákonných požiadaviek týkajúcich sa správy alebo ich nahradiť náhodnými kontrolami;

| 24. | zdôrazňuje, že požiadavka vykonávať kontroly v súvislosti s drobným porušením predpisov (hranica nezávažnosti) by sa mala obmedziť na náhodné kontroly; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že požiadavka vykonávať kontroly v súvislosti s drobným porušením predpisov (hranica nezávažnosti) by sa mala obmedziť na náhodné kontroly;

| 25. | domnieva sa, že pokiaľ nemožno ľahko kontrolovať uplatňovanie zákonných požiadaviek týkajúcich sa správy, alebo ak tieto požiadavky nie sú merateľné, malo by sa zrušiť; |
| --- | --- |

25.

domnieva sa, že pokiaľ nemožno ľahko kontrolovať uplatňovanie zákonných požiadaviek týkajúcich sa správy, alebo ak tieto požiadavky nie sú merateľné, malo by sa zrušiť;

| 26. | domnieva sa, že členským štátom, prípadne regionálnym a miestnym orgánom, by sa malo povoliť znížiť kvóty inšpekcií na určitú nižšiu hranicu, pokiaľ disponujú rámcom pre analýzu rizík, ktorý je v súlade s požiadavkami právnych predpisov Spoločenstva, spolu s dôkazmi o vysokej miere dodržiavania predpisov; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že členským štátom, prípadne regionálnym a miestnym orgánom, by sa malo povoliť znížiť kvóty inšpekcií na určitú nižšiu hranicu, pokiaľ disponujú rámcom pre analýzu rizík, ktorý je v súlade s požiadavkami právnych predpisov Spoločenstva, spolu s dôkazmi o vysokej miere dodržiavania predpisov;

| 27. | žiada vytvorenie rámca pre analýzu rizika na úrovni členských štátov, ktorý bude v súlade s požiadavkami práva Spoločenstva, s cieľom znížiť kvóty inšpekcií na určitú nižšiu hranicu; |
| --- | --- |

27.

žiada vytvorenie rámca pre analýzu rizika na úrovni členských štátov, ktorý bude v súlade s požiadavkami práva Spoločenstva, s cieľom znížiť kvóty inšpekcií na určitú nižšiu hranicu;

| 28. | domnieva sa, že poskytnutím väčšej pomoci a poradenstva prostredníctvom účinných informačných a poradenských služieb, ako je napríklad telefonická linka pomoci alebo používanie internetu, by sa mohlo predchádzať porušovaniu predpisov a členským štátom by sa poskytli prostriedky na trvalé znižovanie kvót inšpekcií; |
| --- | --- |

28.

domnieva sa, že poskytnutím väčšej pomoci a poradenstva prostredníctvom účinných informačných a poradenských služieb, ako je napríklad telefonická linka pomoci alebo používanie internetu, by sa mohlo predchádzať porušovaniu predpisov a členským štátom by sa poskytli prostriedky na trvalé znižovanie kvót inšpekcií;

| 29. | domnieva sa, že je potrebné zosúladiť kontrolné činnosti, ktoré v poľnohospodárskych podnikoch majú vykonať alebo už vykonali rôzne inštitúcie, ktorých prácou alebo inštitucionálnou povinnosťou je vykonávanie kontroly, s cieľom znížiť počet návštev v podnikoch; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že je potrebné zosúladiť kontrolné činnosti, ktoré v poľnohospodárskych podnikoch majú vykonať alebo už vykonali rôzne inštitúcie, ktorých prácou alebo inštitucionálnou povinnosťou je vykonávanie kontroly, s cieľom znížiť počet návštev v podnikoch;

| 30. | domnieva sa, že je potrebné vypracovať komunikačný plán krížového plnenia určený poľnohospodárom aj spotrebiteľom s cieľom poskytnúť maximálnu mieru informovanosti o záväzkoch vyplývajúcich z krížového plnenia a o prínosoch vyplývajúcich z produkcie tovaru a verejných služieb, ktoré vytvárajú práve poľnohospodári rešpektujúci záväzky krížového plnenia; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že je potrebné vypracovať komunikačný plán krížového plnenia určený poľnohospodárom aj spotrebiteľom s cieľom poskytnúť maximálnu mieru informovanosti o záväzkoch vyplývajúcich z krížového plnenia a o prínosoch vyplývajúcich z produkcie tovaru a verejných služieb, ktoré vytvárajú práve poľnohospodári rešpektujúci záväzky krížového plnenia;

| 31. | domnieva sa, že je potrebné znížiť počet požiadaviek týkajúcich sa krížového plnenia a aktualizovať ich; |
| --- | --- |

31.

domnieva sa, že je potrebné znížiť počet požiadaviek týkajúcich sa krížového plnenia a aktualizovať ich;

| 32. | požaduje prijatie vhodného a transparentného systému ukazovateľov s cieľom zjednodušiť nástroje hodnotenia pri kontrole v rámci krížového plnenia, ako aj zrušenie súčasného systému, resp. možnosti dvojitého alebo viacnásobného trestu za jednu chybu; vyzýva Komisiu, aby analyzovala nerovnováhu medzi porušeniami predpisov týkajúcimi sa identifikácie zvierat, ktoré dosahujú 70 %, a ostatnými požiadavkami, a vykonala príslušné zmeny; |
| --- | --- |

32.

požaduje prijatie vhodného a transparentného systému ukazovateľov s cieľom zjednodušiť nástroje hodnotenia pri kontrole v rámci krížového plnenia, ako aj zrušenie súčasného systému, resp. možnosti dvojitého alebo viacnásobného trestu za jednu chybu; vyzýva Komisiu, aby analyzovala nerovnováhu medzi porušeniami predpisov týkajúcimi sa identifikácie zvierat, ktoré dosahujú 70 %, a ostatnými požiadavkami, a vykonala príslušné zmeny;

| 33. | domnieva sa, že by sa mal vypracovať jednotný legislatívny dokument o krížovom plnení; domnieva sa, že pozitívne výstupy vytvorené poľnohospodárskymi podnikmi vo forme tovaru a verejných služieb by sa mali spravodlivo odmeniť; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že by sa mal vypracovať jednotný legislatívny dokument o krížovom plnení; domnieva sa, že pozitívne výstupy vytvorené poľnohospodárskymi podnikmi vo forme tovaru a verejných služieb by sa mali spravodlivo odmeniť;

| 34. | žiada, aby sa kontroly krížového plnenia riadili presnými a trvalými pravidlami, ktoré by sa mali uznávať a dodržiavať vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

34.

žiada, aby sa kontroly krížového plnenia riadili presnými a trvalými pravidlami, ktoré by sa mali uznávať a dodržiavať vo všetkých členských štátoch;

Priame platby

| 35. | domnieva sa, že poľnohospodári musia mať prístup k funkčným systémom, ktoré by im umožnili predkladať žiadosti o priame platby jednoduchým spôsobom a bez zbytočných administratívnych požiadaviek obvykle v mieste ich bydliska; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že poľnohospodári musia mať prístup k funkčným systémom, ktoré by im umožnili predkladať žiadosti o priame platby jednoduchým spôsobom a bez zbytočných administratívnych požiadaviek obvykle v mieste ich bydliska;

| 36. | domnieva sa, že pokiaľ sa majú zjednodušiť pravidlá pre režim jednotných platieb, každoročné poskytovanie podrobných informácií v tejto súvislosti by sa malo zrušiť; |
| --- | --- |

36.

domnieva sa, že pokiaľ sa majú zjednodušiť pravidlá pre režim jednotných platieb, každoročné poskytovanie podrobných informácií v tejto súvislosti by sa malo zrušiť;

| 37. | domnieva sa, že pri uplatňovaní žiadostí treba vyžadovať menej informácií, keďže potrebné informácie možno nájsť v platobných agentúrach členských štátov; |
| --- | --- |

37.

domnieva sa, že pri uplatňovaní žiadostí treba vyžadovať menej informácií, keďže potrebné informácie možno nájsť v platobných agentúrach členských štátov;

| 38. | požaduje prijatie pružnejších podmienok vyplácania, na základe ktorých by bolo možné vykonať platby aj pred definitívnym ukončením kontrol; |
| --- | --- |

38.

požaduje prijatie pružnejších podmienok vyplácania, na základe ktorých by bolo možné vykonať platby aj pred definitívnym ukončením kontrol;

| 39. | naliehavo žiada Komisiu, aby preskúmala vymedzenie pôdy, na ktorú možno uplatňovať jednotné platby, a jeho interpretáciu v členských štátoch; |
| --- | --- |

39.

naliehavo žiada Komisiu, aby preskúmala vymedzenie pôdy, na ktorú možno uplatňovať jednotné platby, a jeho interpretáciu v členských štátoch;

| 40. | domnieva sa, že súčasné vymedzenie poľnohospodárskej činnosti na účely jednotnej platby by sa mali zrevidovať, aby sa zabezpečilo, že žiadatelia, ktorí nie sú poľnohospodármi, na ne nebudú mať nárok; |
| --- | --- |

40.

domnieva sa, že súčasné vymedzenie poľnohospodárskej činnosti na účely jednotnej platby by sa mali zrevidovať, aby sa zabezpečilo, že žiadatelia, ktorí nie sú poľnohospodármi, na ne nebudú mať nárok;

| 41. | domnieva sa, že v budúcom systéme by sa mali zohľadňovať zásady zjednodušovania a že zjednodušenie, transparentnosť a spravodlivosť by mali byť kľúčové priority reformy SPP; |
| --- | --- |

41.

domnieva sa, že v budúcom systéme by sa mali zohľadňovať zásady zjednodušovania a že zjednodušenie, transparentnosť a spravodlivosť by mali byť kľúčové priority reformy SPP;

| 42. | vyzýva Komisiu, aby opätovne preskúmala systém kontroly a účtovných uzávierok; |
| --- | --- |

42.

vyzýva Komisiu, aby opätovne preskúmala systém kontroly a účtovných uzávierok;

| 43. | domnieva sa, že Komisia by mala zaujať primeranejší prístup k uplatňovaniu regulačných kontrol, realizácii auditov dodržiavania predpisov a uplatňovaniu finančných opráv, a cieľom by mal byť prístup založený na hodnotení rizík; |
| --- | --- |

43.

domnieva sa, že Komisia by mala zaujať primeranejší prístup k uplatňovaniu regulačných kontrol, realizácii auditov dodržiavania predpisov a uplatňovaniu finančných opráv, a cieľom by mal byť prístup založený na hodnotení rizík;

| 44. | vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy, ktorými možno skvalitniť rámec auditu a kontrolný rámec pre SPP; |
| --- | --- |

44.

vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy, ktorými možno skvalitniť rámec auditu a kontrolný rámec pre SPP;

| 45. | domnieva sa, že je potrebné zabrániť existujúcim veľkým rozdielom v poskytovaní priamej podpory členskými štátmi, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi v celej Európskej únii a aby sa predišlo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

45.

domnieva sa, že je potrebné zabrániť existujúcim veľkým rozdielom v poskytovaní priamej podpory členskými štátmi, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi v celej Európskej únii a aby sa predišlo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže;

| 46. | uznáva, že pri vyrovnávaní sa s environmentálnymi výzvami vrátane prispôsobenia sa zmene klímy a zmiernenia jej dôsledkov hrajú poľnohospodári dôležitú úlohu pri vymedzovaní praktických opatrení potrebných na splnenie týchto cieľov, a domnieva sa, že najlepším mechanizmom na splnenie týchto cieľov sú dohody o výsledkoch, a nie regulácia; |
| --- | --- |

46.

uznáva, že pri vyrovnávaní sa s environmentálnymi výzvami vrátane prispôsobenia sa zmene klímy a zmiernenia jej dôsledkov hrajú poľnohospodári dôležitú úlohu pri vymedzovaní praktických opatrení potrebných na splnenie týchto cieľov, a domnieva sa, že najlepším mechanizmom na splnenie týchto cieľov sú dohody o výsledkoch, a nie regulácia;

| 47. | zdôrazňuje, že zníženie administratívnej záťaže v oblasti monitorovania a podávania správ, ktorá zaťažuje organizácie výrobcov v odvetví produkcie ovocia a zeleniny, by zatraktívnilo tieto organizácie v očiach poľnohospodárov a primälo ich k tomu, aby sa združovali a konali spoločne; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že zníženie administratívnej záťaže v oblasti monitorovania a podávania správ, ktorá zaťažuje organizácie výrobcov v odvetví produkcie ovocia a zeleniny, by zatraktívnilo tieto organizácie v očiach poľnohospodárov a primälo ich k tomu, aby sa združovali a konali spoločne;

Rozvoj vidieka

| 48. | zdôrazňuje, že pokiaľ sa platby uskutočňujú v závislosti od jestvujúceho systému certifikácie (napr. v súvislosti s ekologickou výrobou či režimami pomoci v oblasti životného prostredia), stačí vykonať iba jeden audit; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje, že pokiaľ sa platby uskutočňujú v závislosti od jestvujúceho systému certifikácie (napr. v súvislosti s ekologickou výrobou či režimami pomoci v oblasti životného prostredia), stačí vykonať iba jeden audit;

| 49. | berie so znepokojením na vedomie vysoký podiel chýb pri predkladaní žiadostí o priame platby zaznamenávaný v niektorých členských štátoch; zdôrazňuje, že takéto chyby primárne spôsobujú ortofotografické materiály, a nie poľnohospodári; v tejto súvislosti žiada, aby sa postihovali len jednoznačné pokusy o podvod; |
| --- | --- |

49.

berie so znepokojením na vedomie vysoký podiel chýb pri predkladaní žiadostí o priame platby zaznamenávaný v niektorých členských štátoch; zdôrazňuje, že takéto chyby primárne spôsobujú ortofotografické materiály, a nie poľnohospodári; v tejto súvislosti žiada, aby sa postihovali len jednoznačné pokusy o podvod;

| 50. | domnieva sa, že právne predpisy, ktoré sú v rozpore s inými právnymi predpismi by predtým, než sa stanú pre poľnohospodára záväzné, mali byť zosúladené (napr. právne predpisy v oblasti životného prostredia a režim jednotných platieb); |
| --- | --- |

50.

domnieva sa, že právne predpisy, ktoré sú v rozpore s inými právnymi predpismi by predtým, než sa stanú pre poľnohospodára záväzné, mali byť zosúladené (napr. právne predpisy v oblasti životného prostredia a režim jednotných platieb);

| 51. | domnieva sa, že vymedzenia, ktoré obsahujú právne predpisy v oblasti rozvoja vidieka, je potrebné zrevidovať a v prípade potreby rozšíriť, aby sa zabezpečila konzistentnosť s právnymi predpismi v oblasti priamych platieb; |
| --- | --- |

51.

domnieva sa, že vymedzenia, ktoré obsahujú právne predpisy v oblasti rozvoja vidieka, je potrebné zrevidovať a v prípade potreby rozšíriť, aby sa zabezpečila konzistentnosť s právnymi predpismi v oblasti priamych platieb;

| 52. | domnieva sa, že by sa mala zvýšiť transparentnosť v súvislosti s postihmi a povinnosťami poľnohospodárov; |
| --- | --- |

52.

domnieva sa, že by sa mala zvýšiť transparentnosť v súvislosti s postihmi a povinnosťami poľnohospodárov;

| 53. | vyzýva na prijatie presných povinností pre poľnohospodárov s cieľom odstrániť netransparentnosť v oblasti postihov; |
| --- | --- |

53.

vyzýva na prijatie presných povinností pre poľnohospodárov s cieľom odstrániť netransparentnosť v oblasti postihov;

| 54. | uvítal by, keby sa kontroly týchto systémov vnímali zo širšieho a dlhodobejšieho hľadiska a s väčším dôrazom na konečný dosah a výsledok a nezameriavali by sa na špecifickú chybovosť spôsobenú opatreniami v oblasti rozvoja vidieka či environmentálnymi opatreniami; |
| --- | --- |

54.

uvítal by, keby sa kontroly týchto systémov vnímali zo širšieho a dlhodobejšieho hľadiska a s väčším dôrazom na konečný dosah a výsledok a nezameriavali by sa na špecifickú chybovosť spôsobenú opatreniami v oblasti rozvoja vidieka či environmentálnymi opatreniami;

| 55. | zdôrazňuje, že súčasný zložitý systém ukazovateľov treba preskúmať a zjednodušiť a že v dôsledku monitorovacieho systému, predkladania výročných správ, ako aj predbežných a následných hodnotení a hodnotení v polovici obdobia vznikol príliš zložitý systém ukazovateľov a predkladania správ; |
| --- | --- |

55.

zdôrazňuje, že súčasný zložitý systém ukazovateľov treba preskúmať a zjednodušiť a že v dôsledku monitorovacieho systému, predkladania výročných správ, ako aj predbežných a následných hodnotení a hodnotení v polovici obdobia vznikol príliš zložitý systém ukazovateľov a predkladania správ;

| 56. | žiada Komisiu, aby preskúmala využívanie dohôd o výsledku ako jednoduchej a efektívnejšej metódy poskytovania verejných statkov v budúcnosti; |
| --- | --- |

56.

žiada Komisiu, aby preskúmala využívanie dohôd o výsledku ako jednoduchej a efektívnejšej metódy poskytovania verejných statkov v budúcnosti;

| 57. | vyzýva na prijatie zjednodušeného a uceleného systému ukazovateľov, ktorý by implicitne viedol k lepšej znalosti a vykonávaniu tohto systému, k jeho primeranému vyhodnocovaniu a k zníženiu administratívnej záťaže; |
| --- | --- |

57.

vyzýva na prijatie zjednodušeného a uceleného systému ukazovateľov, ktorý by implicitne viedol k lepšej znalosti a vykonávaniu tohto systému, k jeho primeranému vyhodnocovaniu a k zníženiu administratívnej záťaže;

| 58. | domnieva sa, že pravidlá týkajúce sa prípustnosti financovania DPH z prostriedkov druhého piliera SPP, a to najmä v prípade činností vykonávaných verejnoprávnymi orgánmi, by sa mali harmonizovať s pravidlami používanými pre štrukturálne fondy; |
| --- | --- |

58.

domnieva sa, že pravidlá týkajúce sa prípustnosti financovania DPH z prostriedkov druhého piliera SPP, a to najmä v prípade činností vykonávaných verejnoprávnymi orgánmi, by sa mali harmonizovať s pravidlami používanými pre štrukturálne fondy;

| 59. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby zjednodušenie SPP sprevádzalo jej zjednodušené vykonávanie, a žiada členské štáty, aby znížili na minimum administratívne požiadavky na potenciálnych príjemcov SPP, najmä v oblasti rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

59.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby zjednodušenie SPP sprevádzalo jej zjednodušené vykonávanie, a žiada členské štáty, aby znížili na minimum administratívne požiadavky na potenciálnych príjemcov SPP, najmä v oblasti rozvoja vidieka;

| 60. | vyzýva členské štáty, aby vo svojich vnútroštátnych programoch rozvoja vidieka poskytli potenciálnym príjemcom systémy zabezpečujúce transparentnosť a čas potrebný na vypracovanie požiadaviek na financovanie a na splnenie rôznych kritérií prípustnosti stanovených systémami pomoci; vyzýva Komisiu, aby o tejto téme počas dvojstranných rokovaní s členskými štátmi neustále diskutovala; |
| --- | --- |

60.

vyzýva členské štáty, aby vo svojich vnútroštátnych programoch rozvoja vidieka poskytli potenciálnym príjemcom systémy zabezpečujúce transparentnosť a čas potrebný na vypracovanie požiadaviek na financovanie a na splnenie rôznych kritérií prípustnosti stanovených systémami pomoci; vyzýva Komisiu, aby o tejto téme počas dvojstranných rokovaní s členskými štátmi neustále diskutovala;

Identifikácia zvierat

| 61. | naliehavo žiada Komisiu, aby preskúmala systém identifikácie zvierat používaný v každom členskom štáte, a aby pracovala na jednotnom systéme identifikácie zvierat, ktorý by zabezpečil odstránenie nepotrebnej regulácie, predovšetkým skúmanie čísla výrobcu a čísla poľnohospodárskeho podniku, počtu potrebných registrov a rozdielu medzi výrobcom a poľnohospodárskym podnikom; |
| --- | --- |

61.

naliehavo žiada Komisiu, aby preskúmala systém identifikácie zvierat používaný v každom členskom štáte, a aby pracovala na jednotnom systéme identifikácie zvierat, ktorý by zabezpečil odstránenie nepotrebnej regulácie, predovšetkým skúmanie čísla výrobcu a čísla poľnohospodárskeho podniku, počtu potrebných registrov a rozdielu medzi výrobcom a poľnohospodárskym podnikom;

| 62. | požaduje rozsiahle zosúladenie v súčasnosti veľmi diferencovaných predpisov v oblasti identifikácie zvierat; |
| --- | --- |

62.

požaduje rozsiahle zosúladenie v súčasnosti veľmi diferencovaných predpisov v oblasti identifikácie zvierat;

| 63. | domnieva sa, že poskytovanie údajov o premiestňovaní oviec a kôz a ich postúpenie do databáz a orgánom by sa malo čo najviac zjednodušiť za pomoci všetkých povolených komunikačných nástrojov vrátane nových technológií; |
| --- | --- |

63.

domnieva sa, že poskytovanie údajov o premiestňovaní oviec a kôz a ich postúpenie do databáz a orgánom by sa malo čo najviac zjednodušiť za pomoci všetkých povolených komunikačných nástrojov vrátane nových technológií;

| 64. | domnieva sa, že identifikácia stád je, podobne ako pre ošípané, dostatočná pre ovce a kozy; |
| --- | --- |

64.

domnieva sa, že identifikácia stád je, podobne ako pre ošípané, dostatočná pre ovce a kozy;

| 65. | žiada, aby elektronická identifikácia oviec a kôz bola od 31. decembra 2009 odložená vzhľadom na príliš vysoké náklady v súvislosti s hospodárskou krízou; |
| --- | --- |

65.

žiada, aby elektronická identifikácia oviec a kôz bola od 31. decembra 2009 odložená vzhľadom na príliš vysoké náklady v súvislosti s hospodárskou krízou;

| 66. | požaduje trojročnú amnestiu na postihy pri krížovom plnení týkajúce sa elektronickej identifikácie oviec a kôz, keďže ide o novú a zložitú technológiu a tá si vyžaduje istý čas, než si na ňu poľnohospodári zvyknú a než ju overia v praxi; ďalej vyzýva Komisiu, aby tento právny predpis podrobne preskúmala; |
| --- | --- |

66.

požaduje trojročnú amnestiu na postihy pri krížovom plnení týkajúce sa elektronickej identifikácie oviec a kôz, keďže ide o novú a zložitú technológiu a tá si vyžaduje istý čas, než si na ňu poľnohospodári zvyknú a než ju overia v praxi; ďalej vyzýva Komisiu, aby tento právny predpis podrobne preskúmala;

*

* *

| 67. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

67.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/38

---

Utorok 18. mája 2010Vývoj v oblasti verejného obstarávania

P7_TA(2010)0173

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o novom vývoji v oblasti verejného obstarávania (2009/2175(INI))

2011/C 161 E/06

Európsky parlament,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä s ohľadom na zmeny zavedené Lisabonskou zmluvou,

so zreteľom na smernice 2004/18/ES a 2004/17/ES týkajúce sa oblasti obstarávania a na smernicu 2007/66/ES o postupoch preskúmania v oblasti zadávania verejných zákaziek,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. novembra 2009 s názvom Mobilizovanie súkromných a verejných investícií na zotavenie a dlhodobú štrukturálnu zmenu: rozvíjanie verejno-súkromných partnerstiev (KOM(2009)0615),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. mája 2009 s názvom Príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju: Úloha spravodlivého obchodu a mimovládnych systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti súvisiacej s obchodom (KOM(2009)0215),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júla 2008 s názvom Verejné obstarávanie pre lepšie životné prostredie (KOM(2008)0400),

so zreteľom na oznámenie Komisie o výklade z 5. februára 2008 týkajúce sa uplatňovania práva Spoločenstva v oblasti verejného obstarávania a koncesií inštitucionalizovaným verejno-súkromným partnerstvám (IVSP) (C(2007)6661),

so zreteľom na Európsky kódex osvedčených postupov uľahčujúci prístup MSP k verejným zákazkám (pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2008)2193),

so zreteľom na výkladové oznámenie Komisie z 1. augusta 2006 o právnych predpisoch Spoločenstva uplatniteľných na zadávanie zákaziek, na ktoré sa úplne alebo čiastočne nevzťahujú smernice o verejnom obstarávaní (1),

so zreteľom na tieto rozsudky Súdneho dvora Európskej únie:

| — | vec C-295/05 (Tragsa) z 19. apríla 2007, |
| --- | --- |

—

vec C-295/05 (Tragsa) z 19. apríla 2007,

| — | vec C-532/03 Komisia/Írsko (írske služby pohotovostnej prepravy) z 18. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

vec C-532/03 Komisia/Írsko (írske služby pohotovostnej prepravy) z 18. decembra 2007,

| — | vec C-324/07 (Coditel Brabant) z 13. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

vec C-324/07 (Coditel Brabant) z 13. novembra 2008,

| — | vec C-480/06 Komisia/Nemecko (služby mesta Hamburg) z 9. júna 2009, |
| --- | --- |

—

vec C-480/06 Komisia/Nemecko (služby mesta Hamburg) z 9. júna 2009,

| — | vec C-206/08 (Eurawasser) z 10. septembra 2009, |
| --- | --- |

—

vec C-206/08 (Eurawasser) z 10. septembra 2009,

| — | vec C-573/07 (Sea s.r.l.) z 9. októbra 2009, |
| --- | --- |

—

vec C-573/07 (Sea s.r.l.) z 9. októbra 2009,

| — | vec C-196/08 (Acoset) z 15. októbra 2009, |
| --- | --- |

—

vec C-196/08 (Acoset) z 15. októbra 2009,

| — | vec C-275/08 Komisia/Nemecko (Datenzentrale Baden-Württemberg) z 15. októbra 2009, |
| --- | --- |

—

vec C-275/08 Komisia/Nemecko (Datenzentrale Baden-Württemberg) z 15. októbra 2009,

| — | vec C-451/08 (Helmut Müller) z 25. marca 2010, |
| --- | --- |

—

vec C-451/08 (Helmut Müller) z 25. marca 2010,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 10. februára 2010 o príspevku k trvalo udržateľnému rozvoju: úloha spravodlivého obchodu a mimovládnych systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti súvisiacej s obchodom (RELEX-IV-026),

so zreteľom na tieto štúdie:

| — | Hodnotenie smerníc o verejnom obstarávaní Markt/2004/10/D: záverečná správa agentúry Europe Economics z 15. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

Hodnotenie smerníc o verejnom obstarávaní Markt/2004/10/D: záverečná správa agentúry Europe Economics z 15. septembra 2006,

| — | štúdia Európskeho inštitútu verejnej správy (EIPA), vypracovaná v septembri 2009 s názvom The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives, |
| --- | --- |

—

štúdia Európskeho inštitútu verejnej správy (EIPA), vypracovaná v septembri 2009 s názvom The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives,

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. februára 2009 o verejnom obstarávaní vo fáze pred komerčným využitím: podpora inovácií s cieľom zabezpečiť v Európe trvalo udržateľné verejné služby vysokej kvality (2),

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. júna 2007 o konkrétnych problémoch pri transpozícii a vykonávaní právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania a ich vzťahu k lisabonskej agende (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2006 o verejno-súkromných partnerstvách a právnych predpisoch Spoločenstva o verejnom obstarávaní a koncesiách (4),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2006 o spravodlivom obchode a rozvoji (5),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0151/2010),

| A. | keďže hospodárska a finančná kríza jasne zvýraznila veľký hospodársky význam verejného obstarávania, keďže dôsledky hospodárskej krízy na komunálne samosprávy sú už jasne viditeľné a keďže verejné orgány môžu svoje úlohy vo verejnom záujme plniť riadne len vtedy, ak sa môžu opierať o náležitú právnu istotu v tejto oblasti a postupy obstarávania nie sú príliš zložité, |
| --- | --- |

A.

keďže hospodárska a finančná kríza jasne zvýraznila veľký hospodársky význam verejného obstarávania, keďže dôsledky hospodárskej krízy na komunálne samosprávy sú už jasne viditeľné a keďže verejné orgány môžu svoje úlohy vo verejnom záujme plniť riadne len vtedy, ak sa môžu opierať o náležitú právnu istotu v tejto oblasti a postupy obstarávania nie sú príliš zložité,

| B. | keďže dobre fungujúci trh verejného obstarávania je mimoriadne dôležitý pre vnútorný trh z pohľadu podpory cezhraničnej hospodárskej súťaže, povzbudenia inovácie, presadzovania nízkouhlíkového hospodárstva, ako aj dosiahnutia optimálnej hodnoty pre verejné orgány, |
| --- | --- |

B.

keďže dobre fungujúci trh verejného obstarávania je mimoriadne dôležitý pre vnútorný trh z pohľadu podpory cezhraničnej hospodárskej súťaže, povzbudenia inovácie, presadzovania nízkouhlíkového hospodárstva, ako aj dosiahnutia optimálnej hodnoty pre verejné orgány,

| C. | keďže úlohou práva v oblasti verejného obstarávania je zaistiť náležité a hospodárne využívanie verejných prostriedkov a umožniť podnikom, ktoré sa o to zaujímajú, získavať verejné zákazky v prostredí spravodlivej hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

C.

keďže úlohou práva v oblasti verejného obstarávania je zaistiť náležité a hospodárne využívanie verejných prostriedkov a umožniť podnikom, ktoré sa o to zaujímajú, získavať verejné zákazky v prostredí spravodlivej hospodárskej súťaže,

| D. | keďže cieľom revízie smerníc v oblasti verejného obstarávania z roku 2004 malo byť zjednodušenie, modernizácia a zvýšenie pružnosti príslušných postupov, ako aj zabezpečenie väčšej právnej istoty, |
| --- | --- |

D.

keďže cieľom revízie smerníc v oblasti verejného obstarávania z roku 2004 malo byť zjednodušenie, modernizácia a zvýšenie pružnosti príslušných postupov, ako aj zabezpečenie väčšej právnej istoty,

| E. | keďže na základe Lisabonskej zmluvy sa v primárnom práve Európskej únie po prvý raz uznáva právo regionálnych a miestnych samospráv, posilňuje sa subsidiarita a národným parlamentom a Výboru regiónov sa udeľuje právo obracať sa na Súdny dvor Európskej únie, |
| --- | --- |

E.

keďže na základe Lisabonskej zmluvy sa v primárnom práve Európskej únie po prvý raz uznáva právo regionálnych a miestnych samospráv, posilňuje sa subsidiarita a národným parlamentom a Výboru regiónov sa udeľuje právo obracať sa na Súdny dvor Európskej únie,

| F. | keďže na Súdnom dvore Európskej únie bol posudzovaný neúmerne vysoký počet prípadov porušovania predpisov v tejto oblasti, čo naznačuje, že mnohé členské štáty majú problémy postupovať v súlade so smernicami o verejnom obstarávaní, |
| --- | --- |

F.

keďže na Súdnom dvore Európskej únie bol posudzovaný neúmerne vysoký počet prípadov porušovania predpisov v tejto oblasti, čo naznačuje, že mnohé členské štáty majú problémy postupovať v súlade so smernicami o verejnom obstarávaní,

| G. | keďže cieľom je to, aby sa európske politiky vyvíjali smerom k naplneniu ašpirácií európskych občanov, Zmluva o fungovaní Európskej únie obsahuje pojem sociálneho trhového hospodárstva, sociálnu doložku a protokol o službách všeobecného záujmu, v ktorom sú vymedzené spoločné hodnoty Únie, |
| --- | --- |

G.

keďže cieľom je to, aby sa európske politiky vyvíjali smerom k naplneniu ašpirácií európskych občanov, Zmluva o fungovaní Európskej únie obsahuje pojem sociálneho trhového hospodárstva, sociálnu doložku a protokol o službách všeobecného záujmu, v ktorom sú vymedzené spoločné hodnoty Únie,

| H. | keďže v dohovore MOP 94 sa ustanovuje, že verejné zákazky všeobecného charakteru majú obsahovať doložky zabezpečujúce spravodlivé odmeňovanie a pracovné podmienky, ktoré nie sú menej výhodné ako podmienky, ktoré sú dohodnuté napríklad v kolektívnych zmluvách, |
| --- | --- |

H.

keďže v dohovore MOP 94 sa ustanovuje, že verejné zákazky všeobecného charakteru majú obsahovať doložky zabezpečujúce spravodlivé odmeňovanie a pracovné podmienky, ktoré nie sú menej výhodné ako podmienky, ktoré sú dohodnuté napríklad v kolektívnych zmluvách,

Všeobecné poznámky a odporúčania

| 1. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že doteraz neboli splnené ciele stanovené v rámci revízie smerníc v oblasti obstarávania v roku 2004, najmä pokiaľ ide o zjednodušenie predpisov o obstarávaní a vytvorenie väčšej právnej istoty; dúfa však, že najnovšie rozhodnutia Súdneho dvora Európskej únie pomôžu vyriešiť otvorené právne otázky a že počet odvolacích konaní sa zníži; vyzýva Komisiu, aby mala pri každom preskúmaní európskych pravidiel na zreteli zjednodušenie a zefektívnenie procesu verejného obstarávania a aby sa o to aktívne usilovala; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že doteraz neboli splnené ciele stanovené v rámci revízie smerníc v oblasti obstarávania v roku 2004, najmä pokiaľ ide o zjednodušenie predpisov o obstarávaní a vytvorenie väčšej právnej istoty; dúfa však, že najnovšie rozhodnutia Súdneho dvora Európskej únie pomôžu vyriešiť otvorené právne otázky a že počet odvolacích konaní sa zníži; vyzýva Komisiu, aby mala pri každom preskúmaní európskych pravidiel na zreteli zjednodušenie a zefektívnenie procesu verejného obstarávania a aby sa o to aktívne usilovala;

| 2. | ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že pôsobením platných nariadení – v spojení s nekompletnými vykonávacími predpismi na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, množstvom nezáväzných opatrení (tzv. soft law) predložených Komisiou a výkladom príslušných právnych predpisov európskymi a vnútroštátnymi súdmi – vznikol zložitý a neprehľadný súbor pravidiel, ktorý spôsobuje zložité právne problémy najmä verejným orgánom, súkromným podnikom a poskytovateľom služieb verejného záujmu, ktoré ich nedokážu vyriešiť bez vynaloženia značných administratívnych výdavkov alebo bez využitia pomoci externých právnych poradcov; naliehavo vyzýva Komisiu, aby túto situáciu napravila a v rámci iniciatívy za lepšiu tvorbu právnych predpisov preskúmala vplyv nezáväzných právnych predpisov, obmedzila ich rozsah na kľúčové aspekty a vyhodnotila ich z hľadiska zásad subsidiarity a proporcionality a so zreteľom na päť zásad stanovených v bielej knihe z roku 2001 o európskej správe (otvorenosť, účasť, zodpovednosť, účinnosť a súdržnosť); |
| --- | --- |

2.

ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že pôsobením platných nariadení – v spojení s nekompletnými vykonávacími predpismi na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, množstvom nezáväzných opatrení (tzv. soft law) predložených Komisiou a výkladom príslušných právnych predpisov európskymi a vnútroštátnymi súdmi – vznikol zložitý a neprehľadný súbor pravidiel, ktorý spôsobuje zložité právne problémy najmä verejným orgánom, súkromným podnikom a poskytovateľom služieb verejného záujmu, ktoré ich nedokážu vyriešiť bez vynaloženia značných administratívnych výdavkov alebo bez využitia pomoci externých právnych poradcov; naliehavo vyzýva Komisiu, aby túto situáciu napravila a v rámci iniciatívy za lepšiu tvorbu právnych predpisov preskúmala vplyv nezáväzných právnych predpisov, obmedzila ich rozsah na kľúčové aspekty a vyhodnotila ich z hľadiska zásad subsidiarity a proporcionality a so zreteľom na päť zásad stanovených v bielej knihe z roku 2001 o európskej správe (otvorenosť, účasť, zodpovednosť, účinnosť a súdržnosť);

| 3. | poukazuje na to, že v dôsledku tohto vývoja musia verejní obstarávatelia často uprednostniť právnu istotu pred potrebami politiky a vzhľadom na tlak na verejné rozpočty musia často zadať zákazku alebo službu ponuke, ktorá je najlacnejšia, a nie tej, ktorá je ekonomicky najvýhodnejšia; vyjadruje obavy, že tento jav oslabí inovačnú základňu EÚ a globálnu konkurencieschopnosť; nalieha na Komisiu, aby túto situáciu napravila a vypracovala strategické opatrenia na povzbudenie a podporu oprávnenosti verejných obstarávateľov zadávať zákazky ekonomicky najvýhodnejším a najkvalitnejším ponukám; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že v dôsledku tohto vývoja musia verejní obstarávatelia často uprednostniť právnu istotu pred potrebami politiky a vzhľadom na tlak na verejné rozpočty musia často zadať zákazku alebo službu ponuke, ktorá je najlacnejšia, a nie tej, ktorá je ekonomicky najvýhodnejšia; vyjadruje obavy, že tento jav oslabí inovačnú základňu EÚ a globálnu konkurencieschopnosť; nalieha na Komisiu, aby túto situáciu napravila a vypracovala strategické opatrenia na povzbudenie a podporu oprávnenosti verejných obstarávateľov zadávať zákazky ekonomicky najvýhodnejším a najkvalitnejším ponukám;

| 4. | upozorňuje, že európske iniciatívy v oblasti verejného obstarávania musia byť lepšie koordinované, aby sa neohrozil súlad so smernicami o verejnom obstarávaní a aby nevznikali právne problémy tým, ktorí ich uplatňujú; požaduje preto povinnú koordináciu v rámci Komisie, pod vedením Generálneho riaditeľstva pre vnútorný trh a služby, ktoré má na starosti verejné obstarávanie, a za účasti ostatných príslušných generálnych riaditeľstiev; požaduje jednotnú prezentáciu na internete a pravidelné poskytovanie informácií verejným obstarávateľom, aby sa zvýšila transparentnosť a uľahčilo uplatňovanie príslušných právnych predpisov ich používateľom; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje, že európske iniciatívy v oblasti verejného obstarávania musia byť lepšie koordinované, aby sa neohrozil súlad so smernicami o verejnom obstarávaní a aby nevznikali právne problémy tým, ktorí ich uplatňujú; požaduje preto povinnú koordináciu v rámci Komisie, pod vedením Generálneho riaditeľstva pre vnútorný trh a služby, ktoré má na starosti verejné obstarávanie, a za účasti ostatných príslušných generálnych riaditeľstiev; požaduje jednotnú prezentáciu na internete a pravidelné poskytovanie informácií verejným obstarávateľom, aby sa zvýšila transparentnosť a uľahčilo uplatňovanie príslušných právnych predpisov ich používateľom;

| 5. | kritizuje nedostatočnú transparentnosť, pokiaľ ide o zloženie a činnosť poradného výboru Komisie pre verejné obstarávanie a úlohy a právomoci poradného výboru pre liberalizáciu verejného obstarávania a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vyvážené zloženie tohto výboru, ako aj plánovaného poradného výboru pre verejno-súkromné partnerstvo – aby boli jeho členmi aj odborári a predstavitelia podnikateľskej komunity, predovšetkým MSP – a aby vyvíjali svoju činnosť transparentne; požaduje, aby bol Európsky parlament riadne informovaný a aby v každej fáze a na konci procesu získal všetky informácie, ktoré sú k dispozícii; |
| --- | --- |

5.

kritizuje nedostatočnú transparentnosť, pokiaľ ide o zloženie a činnosť poradného výboru Komisie pre verejné obstarávanie a úlohy a právomoci poradného výboru pre liberalizáciu verejného obstarávania a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vyvážené zloženie tohto výboru, ako aj plánovaného poradného výboru pre verejno-súkromné partnerstvo – aby boli jeho členmi aj odborári a predstavitelia podnikateľskej komunity, predovšetkým MSP – a aby vyvíjali svoju činnosť transparentne; požaduje, aby bol Európsky parlament riadne informovaný a aby v každej fáze a na konci procesu získal všetky informácie, ktoré sú k dispozícii;

| 6. | zastáva názor, že keďže sa verejné zákazky týkajú verejných finančných zdrojov, mali by byť transparentné a verejne kontrolovateľné; žiada Komisiu o objasnenie s cieľom zabezpečiť miestnym a iným verejným orgánom právnu istotu a umožniť im informovať občanov o svojich zmluvných záväzkoch; |
| --- | --- |

6.

zastáva názor, že keďže sa verejné zákazky týkajú verejných finančných zdrojov, mali by byť transparentné a verejne kontrolovateľné; žiada Komisiu o objasnenie s cieľom zabezpečiť miestnym a iným verejným orgánom právnu istotu a umožniť im informovať občanov o svojich zmluvných záväzkoch;

| 7. | zdôrazňuje, že zadávanie verejných zákaziek sa musí uskutočňovať v podmienkach transparentnosti, ktoré zaručujú rovnaké zaobchádzanie so všetkými zainteresovanými stranami a hlavným kritériom je pomer ceny a výkonu projektu, aby víťazila najlepšia, a nie len najlacnejšia ponuka; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že zadávanie verejných zákaziek sa musí uskutočňovať v podmienkach transparentnosti, ktoré zaručujú rovnaké zaobchádzanie so všetkými zainteresovanými stranami a hlavným kritériom je pomer ceny a výkonu projektu, aby víťazila najlepšia, a nie len najlacnejšia ponuka;

| 8. | vyzýva Komisiu, aby uskutočnila následné hodnotenie smerníc o verejnom obstarávaní a zohľadnila stanoviská vyjadrené v tejto správe; očakáva, že do tohto preskúmania budú vo veľkej miere zapojené všetky zainteresované strany a že sa uskutoční v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom; podporuje názor, že v každej revízii by sa mal vziať do úvahy celý rámec a jej súčasťou by mala byť aj smernica o postupoch zadávania verejných zákaziek, ako aj analýza vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa transponuje smernica o revíznych postupoch, aby sa predišlo ďalšiemu triešteniu právnych predpisov o verejnom obstarávaní; domnieva sa, že zatiaľ nie je možné posúdiť praktický dosah tejto smernice, keďže ešte nebola transponovaná vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

8.

vyzýva Komisiu, aby uskutočnila následné hodnotenie smerníc o verejnom obstarávaní a zohľadnila stanoviská vyjadrené v tejto správe; očakáva, že do tohto preskúmania budú vo veľkej miere zapojené všetky zainteresované strany a že sa uskutoční v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom; podporuje názor, že v každej revízii by sa mal vziať do úvahy celý rámec a jej súčasťou by mala byť aj smernica o postupoch zadávania verejných zákaziek, ako aj analýza vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa transponuje smernica o revíznych postupoch, aby sa predišlo ďalšiemu triešteniu právnych predpisov o verejnom obstarávaní; domnieva sa, že zatiaľ nie je možné posúdiť praktický dosah tejto smernice, keďže ešte nebola transponovaná vo všetkých členských štátoch;

Spolupráca v rámci verejného sektora

| 9. | pripomína, že na základe Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla platnosť 1. decembra 2009, sa právo regionálnej a miestnej samosprávy po prvý raz uznáva v rámci primárneho práva Európskej únie (článok 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii); zdôrazňuje, že Súdny dvor Európskej únie už v niekoľkých svojich rozsudkoch odkázal na právo miestnych samospráv a poukázal na to, že „možnosť verejných orgánov plniť svoje úlohy vo verejnom záujme vlastnými prostriedkami sa môže realizovať v spolupráci s inými verejnými orgánmi“ (C-324/07); okrem toho poukazuje na rozsudok veľkej komory Súdneho dvora Európskej únie z 9. júna 2009 (C-480/06), v ktorom je ďalej uvedené, že právo Spoločenstva vôbec neukladá orgánom verejnej moci na zabezpečenie ich spoločných úloh vo verejnom záujme použiť niektorú špeciálnu právnu formu; rovnako považuje verejno-súkromné partnerstvá, napríklad dohody o spolupráci medzi miestnymi orgánmi a formy vnútroštátnej spolupráce, za také, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti smerníc o verejnom obstarávaní, ak sú splnené nasledujúce súhrnné kritériá:






  — | ide o plnenie úlohy vo verejnom záujme, ktorá bola uložená všetkým zainteresovaným miestnym orgánom, |
| --- | --- | --- |

9.

pripomína, že na základe Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla platnosť 1. decembra 2009, sa právo regionálnej a miestnej samosprávy po prvý raz uznáva v rámci primárneho práva Európskej únie (článok 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii); zdôrazňuje, že Súdny dvor Európskej únie už v niekoľkých svojich rozsudkoch odkázal na právo miestnych samospráv a poukázal na to, že „možnosť verejných orgánov plniť svoje úlohy vo verejnom záujme vlastnými prostriedkami sa môže realizovať v spolupráci s inými verejnými orgánmi“ (C-324/07); okrem toho poukazuje na rozsudok veľkej komory Súdneho dvora Európskej únie z 9. júna 2009 (C-480/06), v ktorom je ďalej uvedené, že právo Spoločenstva vôbec neukladá orgánom verejnej moci na zabezpečenie ich spoločných úloh vo verejnom záujme použiť niektorú špeciálnu právnu formu; rovnako považuje verejno-súkromné partnerstvá, napríklad dohody o spolupráci medzi miestnymi orgánmi a formy vnútroštátnej spolupráce, za také, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti smerníc o verejnom obstarávaní, ak sú splnené nasledujúce súhrnné kritériá:

—

ide o plnenie úlohy vo verejnom záujme, ktorá bola uložená všetkým zainteresovaným miestnym orgánom,

| — | vykonávajú ju výlučne zainteresované verejné orgány, t.j. bez účasti súkromných osôb alebo podnikov, a |
| --- | --- |

—

vykonávajú ju výlučne zainteresované verejné orgány, t.j. bez účasti súkromných osôb alebo podnikov, a

| — | táto činnosť sa v zásade vykonáva v mene zainteresovaných verejných orgánov; |
| --- | --- |

—

táto činnosť sa v zásade vykonáva v mene zainteresovaných verejných orgánov;

| 10. | poukazuje na to, že Komisia objasnila, že každé opatrenie prijaté verejnými orgánmi nie je predmetom právnych predpisov o verejnom obstarávaní, a pokiaľ sa v ustanoveniach európskych právnych predpisov nevyžaduje vytvorenie trhu v určitej oblasti, je na členských štátoch, aby rozhodli, či a v akom rozsahu chcú vykonávať verejné funkcie sami; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že Komisia objasnila, že každé opatrenie prijaté verejnými orgánmi nie je predmetom právnych predpisov o verejnom obstarávaní, a pokiaľ sa v ustanoveniach európskych právnych predpisov nevyžaduje vytvorenie trhu v určitej oblasti, je na členských štátoch, aby rozhodli, či a v akom rozsahu chcú vykonávať verejné funkcie sami;

| 11. | poukazuje na to, že závery Súdneho dvora Európskej únie v uvedenom rozsudku neplatia priamo len pre spoluprácu miestnych samospráv, ale sú všeobecne platné, takže sa dajú preniesť na spoluprácu iných verejných obstarávateľov; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že závery Súdneho dvora Európskej únie v uvedenom rozsudku neplatia priamo len pre spoluprácu miestnych samospráv, ale sú všeobecne platné, takže sa dajú preniesť na spoluprácu iných verejných obstarávateľov;

| 12. | poukazuje na to, že Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 10. septembra 2009 (C-573/07) rozhodol, že možnosť otvorenia kapitálu spoločnosti, ktorá bola pôvodne spoločnosťou s verejným kapitálom, súkromným investorom možno zohľadniť ako faktor vyžadujúci si povinné vyhlásenie verejnej súťaže len vtedy, ak sa počas platnosti zmluvy zmení charakter spoločnosti s verejným kapitálom, čím sa pozmení aj základná podmienka zmluvy a je nutné vyhlásiť novú verejnú súťaž; konštatuje, že vo vzťahu k predpisom v oblasti spolupráce v rámci verejného sektora bol v súvislosti s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie zaznamenaný významný vývoj a víta jeho nedávne rozsudky v tejto oblasti; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby široko sprístupnili informácie o právnych dôsledkoch uvedených rozsudkov; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 10. septembra 2009 (C-573/07) rozhodol, že možnosť otvorenia kapitálu spoločnosti, ktorá bola pôvodne spoločnosťou s verejným kapitálom, súkromným investorom možno zohľadniť ako faktor vyžadujúci si povinné vyhlásenie verejnej súťaže len vtedy, ak sa počas platnosti zmluvy zmení charakter spoločnosti s verejným kapitálom, čím sa pozmení aj základná podmienka zmluvy a je nutné vyhlásiť novú verejnú súťaž; konštatuje, že vo vzťahu k predpisom v oblasti spolupráce v rámci verejného sektora bol v súvislosti s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie zaznamenaný významný vývoj a víta jeho nedávne rozsudky v tejto oblasti; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby široko sprístupnili informácie o právnych dôsledkoch uvedených rozsudkov;

Koncesie na služby

| 13. | poukazuje na to, že podľa článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2004/17/ES a článku 4 smernice 2004/18/ES je koncesia na služby zákazka, pri ktorej je protiplnením za poskytovanie služieb buď len právo na využívanie služby, alebo toto právo spojené s peňažným plnením; zdôrazňuje, že koncesie na služby boli z rozsahu pôsobnosti smerníc o verejnom obstarávaní vyňaté, aby sa obstarávateľom a zmluvným dodávateľom poskytla väčšia flexibilnosť; pripomína, že aj Súdny dvor Európskej únie vo viacerých svojich rozsudkoch potvrdil, že koncesie na služby nepatria do rozsahu pôsobnosti týchto smerníc, ale že sa na ne vzťahujú všeobecné zásady Zmluvy o fungovaní Európskej únie (zákaz diskriminácie, rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť) a že verejný obstarávateľ musí zabezpečiť poskytnutie služieb na základe koncesie, pokiaľ sa domnieva, že ide o najlepší spôsob zabezpečenia predmetných služieb vo verejnom záujme, a to aj vtedy, ak s tým spojené riziko je veľmi nízke, avšak v plnom rozsahu sa prenesie na držiteľa koncesie (rozsudok vo veci C-206/08 z 10. septembra 2009, body 72 – 75); |
| --- | --- |

13.

poukazuje na to, že podľa článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2004/17/ES a článku 4 smernice 2004/18/ES je koncesia na služby zákazka, pri ktorej je protiplnením za poskytovanie služieb buď len právo na využívanie služby, alebo toto právo spojené s peňažným plnením; zdôrazňuje, že koncesie na služby boli z rozsahu pôsobnosti smerníc o verejnom obstarávaní vyňaté, aby sa obstarávateľom a zmluvným dodávateľom poskytla väčšia flexibilnosť; pripomína, že aj Súdny dvor Európskej únie vo viacerých svojich rozsudkoch potvrdil, že koncesie na služby nepatria do rozsahu pôsobnosti týchto smerníc, ale že sa na ne vzťahujú všeobecné zásady Zmluvy o fungovaní Európskej únie (zákaz diskriminácie, rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť) a že verejný obstarávateľ musí zabezpečiť poskytnutie služieb na základe koncesie, pokiaľ sa domnieva, že ide o najlepší spôsob zabezpečenia predmetných služieb vo verejnom záujme, a to aj vtedy, ak s tým spojené riziko je veľmi nízke, avšak v plnom rozsahu sa prenesie na držiteľa koncesie (rozsudok vo veci C-206/08 z 10. septembra 2009, body 72 – 75);

| 14. | berie na vedomie oznámenie Komisie z 19. novembra 2009 o rozvíjaní verejno-súkromných partnerstiev a so záujmom očakáva následné hodnotenie vplyvu; očakáva, že sa Komisia z neúspešných verejno-súkromných partnerstiev poučí; zdôrazňuje, že v prípade koncesií na služby je potrebné primerane zohľadniť komplexnú povahu postupov, ako aj rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o právnu kultúru a prax; domnieva sa, že proces vymedzenia pojmu koncesia na služby a ustanovenie právneho rámca pre riadenie týchto koncesií je výsledkom smerníc o verejnom obstarávaní z roku 2004 a doplňujúcej judikatúry Súdneho dvora; trvá na tom, že každý návrh právneho aktu, ktorý by sa zaoberal koncesiami na služby, by bol opodstatnený len v tom prípade, ak by mal za cieľ napraviť narušenia vo fungovaní vnútorného trhu; poukazuje na to, že takéto narušenia sa doposiaľ nezistili, a preto je právny akt týkajúci sa koncesií na služby nepotrebný, pokiaľ sa nezameriava na identifikovateľné zlepšenie fungovania vnútorného trhu; |
| --- | --- |

14.

berie na vedomie oznámenie Komisie z 19. novembra 2009 o rozvíjaní verejno-súkromných partnerstiev a so záujmom očakáva následné hodnotenie vplyvu; očakáva, že sa Komisia z neúspešných verejno-súkromných partnerstiev poučí; zdôrazňuje, že v prípade koncesií na služby je potrebné primerane zohľadniť komplexnú povahu postupov, ako aj rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o právnu kultúru a prax; domnieva sa, že proces vymedzenia pojmu koncesia na služby a ustanovenie právneho rámca pre riadenie týchto koncesií je výsledkom smerníc o verejnom obstarávaní z roku 2004 a doplňujúcej judikatúry Súdneho dvora; trvá na tom, že každý návrh právneho aktu, ktorý by sa zaoberal koncesiami na služby, by bol opodstatnený len v tom prípade, ak by mal za cieľ napraviť narušenia vo fungovaní vnútorného trhu; poukazuje na to, že takéto narušenia sa doposiaľ nezistili, a preto je právny akt týkajúci sa koncesií na služby nepotrebný, pokiaľ sa nezameriava na identifikovateľné zlepšenie fungovania vnútorného trhu;

Verejno-súkromné partnerstvá

| 15. | víta právne objasnenie podmienok, na základe ktorých sa uplatňuje právo obstarávania v prípade inštitucionalizovaných verejno-súkromných partnerstiev, predovšetkým vzhľadom na veľký význam, ktorý mu pripisuje Komisia vo svojom oznámení z 19. novembra 2009 v súvislosti s bojom proti zmene klímy a podporou obnoviteľných energií a trvalo udržateľnej dopravy; upozorňuje pritom, že usmernenia o verejnom obstarávaní sa uplatňujú vždy, keď sa má zákazka udeliť podniku aj s úplne minimálnym súkromným vlastníckym podielom; zdôrazňuje však, že Komisia vo svojom oznámení z 5. februára 2008, ako aj Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 15. októbra 2009 (C-196/08) jasne uviedli, že na udelenie zákaziek alebo prenos určitých úloh na novo založené verejno-súkromné partnerstvo nie je potrebné dvojnásobné vyhlásenie verejnej súťaže. Aby však bol prenos koncesie na zmiešaný verejno-súkromný podnik, ktorý bol vopred založený na tento účel, možný bez vyhlásenia verejnej súťaže, musia byť splnené tieto predpoklady:






  — | výber súkromného spoluvlastníka sa musí vykonať prostredníctvom transparentného konania, ktorému predchádza zverejnenie zmluvy po tom, ako boli preverené finančné, technické, operatívne a administratívne požiadavky, ako aj charakteristiky ponuky v porovnaní so službou, ktorá sa má poskytovať; |
| --- | --- | --- |

15.

víta právne objasnenie podmienok, na základe ktorých sa uplatňuje právo obstarávania v prípade inštitucionalizovaných verejno-súkromných partnerstiev, predovšetkým vzhľadom na veľký význam, ktorý mu pripisuje Komisia vo svojom oznámení z 19. novembra 2009 v súvislosti s bojom proti zmene klímy a podporou obnoviteľných energií a trvalo udržateľnej dopravy; upozorňuje pritom, že usmernenia o verejnom obstarávaní sa uplatňujú vždy, keď sa má zákazka udeliť podniku aj s úplne minimálnym súkromným vlastníckym podielom; zdôrazňuje však, že Komisia vo svojom oznámení z 5. februára 2008, ako aj Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 15. októbra 2009 (C-196/08) jasne uviedli, že na udelenie zákaziek alebo prenos určitých úloh na novo založené verejno-súkromné partnerstvo nie je potrebné dvojnásobné vyhlásenie verejnej súťaže. Aby však bol prenos koncesie na zmiešaný verejno-súkromný podnik, ktorý bol vopred založený na tento účel, možný bez vyhlásenia verejnej súťaže, musia byť splnené tieto predpoklady:

—

výber súkromného spoluvlastníka sa musí vykonať prostredníctvom transparentného konania, ktorému predchádza zverejnenie zmluvy po tom, ako boli preverené finančné, technické, operatívne a administratívne požiadavky, ako aj charakteristiky ponuky v porovnaní so službou, ktorá sa má poskytovať;

| — | zmiešaný verejno-súkromný podnik si musí zachovať ten istý obchodný cieľ v nezmenenej podobe počas celého trvania koncesie; podstatná zmena obchodného cieľa alebo zverenej úlohy by mala podľa názoru Súdneho dvora za následok povinné vypísanie novej súťaže; |
| --- | --- |

—

zmiešaný verejno-súkromný podnik si musí zachovať ten istý obchodný cieľ v nezmenenej podobe počas celého trvania koncesie; podstatná zmena obchodného cieľa alebo zverenej úlohy by mala podľa názoru Súdneho dvora za následok povinné vypísanie novej súťaže;

považuje preto otázku uplatňovania práva obstarávania na inštitucionalizované verejno-súkromné partnerstvá za objasnenú a žiada Komisiu a členské štáty, aby o tejto veci príslušným spôsobom informovali;

| 16. | zdôrazňuje však, že nedávna finančná kríza vrhla nové svetlo na spôsoby, akými sa často financujú verejno-súkromné partnerstvá a znášajú finančné riziká; žiada Komisiu, aby riadne posúdila finančné riziká spojené s vytvorením verejno-súkromných partnerstiev; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje však, že nedávna finančná kríza vrhla nové svetlo na spôsoby, akými sa často financujú verejno-súkromné partnerstvá a znášajú finančné riziká; žiada Komisiu, aby riadne posúdila finančné riziká spojené s vytvorením verejno-súkromných partnerstiev;

Urbanistické plánovanie a rozvoj miest

| 17. | víta rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vo veci C-451/08; zastáva názor, že pri výklade smernice sa musia brať do úvahy jej široké a ambiciózne ciele, ale nemalo by sa predpokladať, že jej pôsobnosť sa môže neobmedzene rozširovať odvolávaním sa na jej ciele, pretože inak by hrozilo, že by do jej rámca spadali všetky urbanistické činnosti, keďže už z podstaty opatrení týkajúcich sa prípadného vykonania stavebných prác, vyplýva, že podstatne menia hodnotu príslušných pozemkov; domnieva sa, že právo verejného obstarávania v posledných rokoch preniklo do oblastí, ktoré vo svojej podstate nepatria do rámca verejného obstarávania, a preto navrhuje, aby sa pri uplatňovaní predpisov o verejnom obstarávaní ešte výraznejšie zdôrazňoval faktor nákupu; |
| --- | --- |

17.

víta rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vo veci C-451/08; zastáva názor, že pri výklade smernice sa musia brať do úvahy jej široké a ambiciózne ciele, ale nemalo by sa predpokladať, že jej pôsobnosť sa môže neobmedzene rozširovať odvolávaním sa na jej ciele, pretože inak by hrozilo, že by do jej rámca spadali všetky urbanistické činnosti, keďže už z podstaty opatrení týkajúcich sa prípadného vykonania stavebných prác, vyplýva, že podstatne menia hodnotu príslušných pozemkov; domnieva sa, že právo verejného obstarávania v posledných rokoch preniklo do oblastí, ktoré vo svojej podstate nepatria do rámca verejného obstarávania, a preto navrhuje, aby sa pri uplatňovaní predpisov o verejnom obstarávaní ešte výraznejšie zdôrazňoval faktor nákupu;

Verejné obstarávanie nepresahujúce prahovú hodnotu

| 18. | pripomína, že Európsky parlament je stranou sporu Nemecko/Komisia pred Súdnym dvorom Európskej únie zo 14. septembra 2006 voči výkladovému oznámeniu Komisie z 1. augusta 2006„o právnych predpisoch Spoločenstva uplatniteľných na zadávanie zákaziek, na ktoré sa úplne alebo čiastočne nevzťahujú smernice o verejnom obstarávaní“, a očakáva skorý rozsudok; |
| --- | --- |

18.

pripomína, že Európsky parlament je stranou sporu Nemecko/Komisia pred Súdnym dvorom Európskej únie zo 14. septembra 2006 voči výkladovému oznámeniu Komisie z 1. augusta 2006„o právnych predpisoch Spoločenstva uplatniteľných na zadávanie zákaziek, na ktoré sa úplne alebo čiastočne nevzťahujú smernice o verejnom obstarávaní“, a očakáva skorý rozsudok;

Mikropodniky, malé a stredné podniky

| 19. | žiada Komisiu, aby vyhodnotila vplyv smerníc o verejnom obstarávaní na mikropodniky a malé a stredné podniky, najmä v súvislosti s ich subdodávateľskou úlohou, a aby v záujme budúceho preskúmania smerníc posúdila, či potrebujeme ďalšie pravidlá na zadávanie subdodávateľských zákaziek, aby sa zabránilo konkrétne tomu, že na MSP ako subdodávateľov sa budú uplatňovať horšie podmienky ako na hlavného dodávateľa, ktorému bola pridelená verejná zákazka; |
| --- | --- |

19.

žiada Komisiu, aby vyhodnotila vplyv smerníc o verejnom obstarávaní na mikropodniky a malé a stredné podniky, najmä v súvislosti s ich subdodávateľskou úlohou, a aby v záujme budúceho preskúmania smerníc posúdila, či potrebujeme ďalšie pravidlá na zadávanie subdodávateľských zákaziek, aby sa zabránilo konkrétne tomu, že na MSP ako subdodávateľov sa budú uplatňovať horšie podmienky ako na hlavného dodávateľa, ktorému bola pridelená verejná zákazka;

| 20. | vyzýva Komisiu, aby zjednodušila postupy verejného obstarávania v záujme odbremenenia miestnych samospráv a spoločností od obrovskej časovej a finančnej záťaže súvisiacej len s administratívnymi záležitosťami; zdôrazňuje, že zjednodušením postupov sa uľahčí prístup MSP k takýmto zákazkám a poskytne sa im možnosť zapojiť sa rovnocennejším a spravodlivejším spôsobom; |
| --- | --- |

20.

vyzýva Komisiu, aby zjednodušila postupy verejného obstarávania v záujme odbremenenia miestnych samospráv a spoločností od obrovskej časovej a finančnej záťaže súvisiacej len s administratívnymi záležitosťami; zdôrazňuje, že zjednodušením postupov sa uľahčí prístup MSP k takýmto zákazkám a poskytne sa im možnosť zapojiť sa rovnocennejším a spravodlivejším spôsobom;

| 21. | zastáva názor, že subdodávateľstvo je forma organizácie pracovnej sily, ktorá je vhodná pre špecializované aspekty vykonávania prác; zdôrazňuje, že subdodávateľské zmluvy musia byť v súlade so všetkými záväzkami, ktoré boli uložené hlavným dodávateľom, najmä pokiaľ ide o pracovné právo a bezpečnosť; domnieva sa, že v rámci tohto cieľa by bolo vhodné vytvoriť prepojenie medzi dodávateľom a subdodávateľom, pokiaľ ide o zodpovednosť; |
| --- | --- |

21.

zastáva názor, že subdodávateľstvo je forma organizácie pracovnej sily, ktorá je vhodná pre špecializované aspekty vykonávania prác; zdôrazňuje, že subdodávateľské zmluvy musia byť v súlade so všetkými záväzkami, ktoré boli uložené hlavným dodávateľom, najmä pokiaľ ide o pracovné právo a bezpečnosť; domnieva sa, že v rámci tohto cieľa by bolo vhodné vytvoriť prepojenie medzi dodávateľom a subdodávateľom, pokiaľ ide o zodpovednosť;

| 22. | podporuje systematické akceptovanie alternatívnych ponúk (alebo variantov); pripomína, že podmienky verejnej súťaže, najmä akceptovanie alternatívnych ponúk, sú pre podporu a šírenie inovačných riešení rozhodujúce; zdôrazňuje, že špecifikácie týkajúce sa požiadaviek v oblasti výkonu a funkčnosti a jednoznačné akceptovanie alternatívnych variantov dávajú predkladateľom ponúk možnosť navrhovať inovačné riešenia; |
| --- | --- |

22.

podporuje systematické akceptovanie alternatívnych ponúk (alebo variantov); pripomína, že podmienky verejnej súťaže, najmä akceptovanie alternatívnych ponúk, sú pre podporu a šírenie inovačných riešení rozhodujúce; zdôrazňuje, že špecifikácie týkajúce sa požiadaviek v oblasti výkonu a funkčnosti a jednoznačné akceptovanie alternatívnych variantov dávajú predkladateľom ponúk možnosť navrhovať inovačné riešenia;

| 23. | vyzýva na vytvorenie jednotného internetového portálu obsahujúceho všetky informácie týkajúce sa verejného obstarávania, ktorý by bol informačnou sieťou pre všetky výzvy na predkladanie ponúk; konštatuje, že cieľom by malo byť vzdelávať a informovať, nasmerovať podniky k verejným obstarávaniam a objasňovať platný legislatívny rámec, najmä pokiaľ ide o MSP (ktoré vo všeobecnosti nemajú veľa ľudských a odborných administratívnych zdrojov so skúsenosťami v oblasti terminológie a postupov súvisiacich s verejným obstarávaním) a že špecializované servisné miesta by im mohli takisto pomáhať pri posudzovaní, či skutočne plnia podmienky súťaže, a ak áno tak pri kompletizácii ich ponúk; |
| --- | --- |

23.

vyzýva na vytvorenie jednotného internetového portálu obsahujúceho všetky informácie týkajúce sa verejného obstarávania, ktorý by bol informačnou sieťou pre všetky výzvy na predkladanie ponúk; konštatuje, že cieľom by malo byť vzdelávať a informovať, nasmerovať podniky k verejným obstarávaniam a objasňovať platný legislatívny rámec, najmä pokiaľ ide o MSP (ktoré vo všeobecnosti nemajú veľa ľudských a odborných administratívnych zdrojov so skúsenosťami v oblasti terminológie a postupov súvisiacich s verejným obstarávaním) a že špecializované servisné miesta by im mohli takisto pomáhať pri posudzovaní, či skutočne plnia podmienky súťaže, a ak áno tak pri kompletizácii ich ponúk;

| 24. | konštatuje, že pre MSP je veľmi ťažké získať prístup k trhom verejného obstarávania, a že by sa malo urobiť viac pre vypracovanie tzv. stratégie pre MSP; preto v rámci tejto stratégie vyzýva členské štáty, aby spolupracovali s obstarávateľskými orgánmi a vo vhodných prípadoch podporovali vznik subdodávateľských príležitostí, aby vypracovali a šírili najlepšie postupy, aby ich predkvalifikačné procesy neboli príliš normatívne, aby v dokumentoch verejnej súťaže využívali normy a tým zabezpečili, že dodávatelia nemusia začať úplne „od nuly“ a aby vytvorili centralizovaný portál na uverejňovanie zákaziek; takisto vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila iniciatívy členských štátov v tejto oblasti a podporila ďalšie rozširovanie európskeho kódexu osvedčených postupov iniciatívy Small Business Act; |
| --- | --- |

24.

konštatuje, že pre MSP je veľmi ťažké získať prístup k trhom verejného obstarávania, a že by sa malo urobiť viac pre vypracovanie tzv. stratégie pre MSP; preto v rámci tejto stratégie vyzýva členské štáty, aby spolupracovali s obstarávateľskými orgánmi a vo vhodných prípadoch podporovali vznik subdodávateľských príležitostí, aby vypracovali a šírili najlepšie postupy, aby ich predkvalifikačné procesy neboli príliš normatívne, aby v dokumentoch verejnej súťaže využívali normy a tým zabezpečili, že dodávatelia nemusia začať úplne „od nuly“ a aby vytvorili centralizovaný portál na uverejňovanie zákaziek; takisto vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila iniciatívy členských štátov v tejto oblasti a podporila ďalšie rozširovanie európskeho kódexu osvedčených postupov iniciatívy Small Business Act;

| 25. | podporuje členské štáty v presadzovaní tzv. programu rozvoja dodávateľov, ktorý už bol v niektorých krajinách vytvorený; konštatuje, že takýto nástroj sa dá použiť na podporu dialógu medzi dodávateľmi a obstarávateľmi a jednotlivým aktérom umožňuje stretnutie v ranej fáze postupu obstarávania; zdôrazňuje, že takýto mechanizmus je dôležitý na stimulovanie inovácie a zlepšenie prístupu MSP k trhom verejného obstarávania; |
| --- | --- |

25.

podporuje členské štáty v presadzovaní tzv. programu rozvoja dodávateľov, ktorý už bol v niektorých krajinách vytvorený; konštatuje, že takýto nástroj sa dá použiť na podporu dialógu medzi dodávateľmi a obstarávateľmi a jednotlivým aktérom umožňuje stretnutie v ranej fáze postupu obstarávania; zdôrazňuje, že takýto mechanizmus je dôležitý na stimulovanie inovácie a zlepšenie prístupu MSP k trhom verejného obstarávania;

| 26. | naliehavo žiada Komisiu, aby urobila viac pre zaistenie významnejšej úlohy pre európske malé a stredné podniky v oblasti medzinárodného verejného obstarávania a zintenzívnila snahy o zamedzenie diskriminácie voči európskym malým a stredným podnikom prostredníctvom rovnakých osobitných opatrení ako majú niektoré strany Dohody o vládnom obstarávaní (GPA) (napríklad Kanada a USA); poznamenáva, že opatrenia, ktoré by zlepšili transparentnosť a prístup na vnútroštátne trhy verejného obstarávania by malým a stredným podnikom pomohli získať prístup na takéto trhy; |
| --- | --- |

26.

naliehavo žiada Komisiu, aby urobila viac pre zaistenie významnejšej úlohy pre európske malé a stredné podniky v oblasti medzinárodného verejného obstarávania a zintenzívnila snahy o zamedzenie diskriminácie voči európskym malým a stredným podnikom prostredníctvom rovnakých osobitných opatrení ako majú niektoré strany Dohody o vládnom obstarávaní (GPA) (napríklad Kanada a USA); poznamenáva, že opatrenia, ktoré by zlepšili transparentnosť a prístup na vnútroštátne trhy verejného obstarávania by malým a stredným podnikom pomohli získať prístup na takéto trhy;

| 27. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa do novo prerokovanej Dohody o vládnom obstarávaní WTO začlení klauzula, ktorá by Európskej únii umožňovala pri zadávaní verejných zákaziek uprednostniť malé a stredné podniky, podobne ako u klauzúl, ktoré už uplatňujú iné štáty, ktoré sú zmluvnými stranami tejto dohody; |
| --- | --- |

27.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa do novo prerokovanej Dohody o vládnom obstarávaní WTO začlení klauzula, ktorá by Európskej únii umožňovala pri zadávaní verejných zákaziek uprednostniť malé a stredné podniky, podobne ako u klauzúl, ktoré už uplatňujú iné štáty, ktoré sú zmluvnými stranami tejto dohody;

Zelené verejné obstarávanie

| 28. | upozorňuje na veľký význam verejného obstarávania pre ochranu klímy a životného prostredia, energetickú účinnosť, inovácie a stimuláciu hospodárskej súťaže a zdôrazňuje, že verejné orgány by sa mali podporovať a splnomocňovať na to, aby zabezpečili, že verejné obstarávanie bude vychádzať z environmentálnych, sociálnych a iných kritérií; víta praktickú podporu poskytovanú verejným orgánom a iným verejným inštitúciám v súvislosti s trvalo udržateľným obstarávaním; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť používania tzv. zelených verejných zákaziek ako nástroja podpory trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

28.

upozorňuje na veľký význam verejného obstarávania pre ochranu klímy a životného prostredia, energetickú účinnosť, inovácie a stimuláciu hospodárskej súťaže a zdôrazňuje, že verejné orgány by sa mali podporovať a splnomocňovať na to, aby zabezpečili, že verejné obstarávanie bude vychádzať z environmentálnych, sociálnych a iných kritérií; víta praktickú podporu poskytovanú verejným orgánom a iným verejným inštitúciám v súvislosti s trvalo udržateľným obstarávaním; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť používania tzv. zelených verejných zákaziek ako nástroja podpory trvalo udržateľného rozvoja;

| 29. | znovu opakuje predchádzajúcu výzvu zo svojej správy z februára 2009, aby Komisia vytvorila príručku predkomerčného obstarávania, ktorá by mala obsahovať praktické príklady zdieľania rizík a prínosov podľa trhových podmienok; navyše sa domnieva, že práva duševného vlastníctva musia byť právne zaručené v spoločnostiach, ktoré sa zúčastňujú na obstarávaní vo fáze pred komerčným využitím, čo by pomohlo dosiahnutiu porozumenia medzi verejnými orgánmi a podporilo dodávateľov, aby sa zapojili do postupov obstarávania vo fáze pred komerčným využitím; |
| --- | --- |

29.

znovu opakuje predchádzajúcu výzvu zo svojej správy z februára 2009, aby Komisia vytvorila príručku predkomerčného obstarávania, ktorá by mala obsahovať praktické príklady zdieľania rizík a prínosov podľa trhových podmienok; navyše sa domnieva, že práva duševného vlastníctva musia byť právne zaručené v spoločnostiach, ktoré sa zúčastňujú na obstarávaní vo fáze pred komerčným využitím, čo by pomohlo dosiahnutiu porozumenia medzi verejnými orgánmi a podporilo dodávateľov, aby sa zapojili do postupov obstarávania vo fáze pred komerčným využitím;

| 30. | víta vytvorenie servisného útvaru Európskej komisie EMAS, ktorý poskytuje praktické informácie a podporu spoločnostiam a iným organizáciám, aby mohli vyhodnotiť, oznámiť a zlepšiť dodržiavanie ochrany životného prostredia vo verejnom obstarávaní; vyzýva Komisiu, aby zvážila vytvorenie všeobecnejšieho internetového portálu, ktorý by mohol poskytovať praktické rady a podporu tým, ktorí využívajú postupy verejného obstarávania, najmä subjektom zúčastňujúcim sa zložitých obstarávacích postupov založených na spolupráci; |
| --- | --- |

30.

víta vytvorenie servisného útvaru Európskej komisie EMAS, ktorý poskytuje praktické informácie a podporu spoločnostiam a iným organizáciám, aby mohli vyhodnotiť, oznámiť a zlepšiť dodržiavanie ochrany životného prostredia vo verejnom obstarávaní; vyzýva Komisiu, aby zvážila vytvorenie všeobecnejšieho internetového portálu, ktorý by mohol poskytovať praktické rady a podporu tým, ktorí využívajú postupy verejného obstarávania, najmä subjektom zúčastňujúcim sa zložitých obstarávacích postupov založených na spolupráci;

Sociálne zodpovedné verejné obstarávanie

| 31. | konštatuje nejasnosti v oblasti sociálne zodpovedného verejného obstarávania a žiada Komisiu, aby v tejto oblasti pomohla prostredníctvom vypracovania príručiek; v tejto súvislosti poukazuje na zmenu rámcových podmienok, ktorú priniesla Lisabonská zmluva a Charta základných práv, a očakáva, že príslušné opatrenia Komisia náležite uplatní v praxi; upozorňuje na problém, ktorý vyplýva zo samotnej podstaty veci, t. j. že sociálne kritériá sa prevažne týkajú výrobného procesu a preto nie sú viditeľné na konečnom výrobku a sú len ťažko kontrolovateľné v prípade globalizovanej výroby a zložitých dodávateľských reťazcov; očakáva preto aj v oblasti sociálne zodpovedného verejného obstarávania vypracovanie presných a overiteľných kritérií, resp. vytvorenie databázy kritérií špecifických pre konkrétne výrobky; upozorňuje na ťažkosti a náklady pre verejných obstarávateľov vyplývajúce z overovania dodržiavania kritérií, a žiada Komisiu, aby ponúkala príslušnú pomoc a nástroje na certifikáciu spoľahlivosti dodávateľských reťazcov; |
| --- | --- |

31.

konštatuje nejasnosti v oblasti sociálne zodpovedného verejného obstarávania a žiada Komisiu, aby v tejto oblasti pomohla prostredníctvom vypracovania príručiek; v tejto súvislosti poukazuje na zmenu rámcových podmienok, ktorú priniesla Lisabonská zmluva a Charta základných práv, a očakáva, že príslušné opatrenia Komisia náležite uplatní v praxi; upozorňuje na problém, ktorý vyplýva zo samotnej podstaty veci, t. j. že sociálne kritériá sa prevažne týkajú výrobného procesu a preto nie sú viditeľné na konečnom výrobku a sú len ťažko kontrolovateľné v prípade globalizovanej výroby a zložitých dodávateľských reťazcov; očakáva preto aj v oblasti sociálne zodpovedného verejného obstarávania vypracovanie presných a overiteľných kritérií, resp. vytvorenie databázy kritérií špecifických pre konkrétne výrobky; upozorňuje na ťažkosti a náklady pre verejných obstarávateľov vyplývajúce z overovania dodržiavania kritérií, a žiada Komisiu, aby ponúkala príslušnú pomoc a nástroje na certifikáciu spoľahlivosti dodávateľských reťazcov;

| 32. | vyzýva Komisiu, aby jasne stanovila, že verejné orgány môžu pri verejnom obstarávaní brať za základ sociálne kritériá, ako je vyplácanie mzdy podľa príslušných taríf, a ďalšie kritériá; vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia alebo inú praktickú podporu orgánov a iných verejných inštitúcií v súvislosti s trvalo udržateľným obstarávaním a naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby organizovali časté školenia a kampane na zvyšovanie informovanosti o tejto otázke; podporuje myšlienku transparentného procesu ďalšieho vývoja príslušných kritérií za účasti členských štátov a miestnych orgánov; upozorňuje, že najmä v oblasti sociálnych kritérií poskytuje tento proces veľkú nádej na dosiahnutie zlepšenia; |
| --- | --- |

32.

vyzýva Komisiu, aby jasne stanovila, že verejné orgány môžu pri verejnom obstarávaní brať za základ sociálne kritériá, ako je vyplácanie mzdy podľa príslušných taríf, a ďalšie kritériá; vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia alebo inú praktickú podporu orgánov a iných verejných inštitúcií v súvislosti s trvalo udržateľným obstarávaním a naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby organizovali časté školenia a kampane na zvyšovanie informovanosti o tejto otázke; podporuje myšlienku transparentného procesu ďalšieho vývoja príslušných kritérií za účasti členských štátov a miestnych orgánov; upozorňuje, že najmä v oblasti sociálnych kritérií poskytuje tento proces veľkú nádej na dosiahnutie zlepšenia;

| 33. | vyzýva Komisiu, aby podporila verejné orgány vo využívaní kritérií spravodlivého obchodu vo svojich verejných súťažiach a nákupných postupoch na základe definície spravodlivého obchodu, ktorá sa uvádza v uznesení Európskeho parlamentu o spravodlivom obchode a rozvoji zo 6. júla 2006 a v nedávnom oznámení Komisie z 5. mája 2009; opakuje svoju predchádzajúcu výzvu Komisii, aby podporila uplatňovanie takýchto kritérií, napr. vypracovaním konštruktívnych usmernení pre obstarávanie pri dodržiavaní zásad spravodlivého obchodu; víta jednomyseľné prijatie stanoviska Výboru regiónov z 11. februára 2010, v ktorom sa vyzýva na spoločnú európsku stratégiu v oblasti spravodlivého obchodu pre miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu, aby podporila verejné orgány vo využívaní kritérií spravodlivého obchodu vo svojich verejných súťažiach a nákupných postupoch na základe definície spravodlivého obchodu, ktorá sa uvádza v uznesení Európskeho parlamentu o spravodlivom obchode a rozvoji zo 6. júla 2006 a v nedávnom oznámení Komisie z 5. mája 2009; opakuje svoju predchádzajúcu výzvu Komisii, aby podporila uplatňovanie takýchto kritérií, napr. vypracovaním konštruktívnych usmernení pre obstarávanie pri dodržiavaní zásad spravodlivého obchodu; víta jednomyseľné prijatie stanoviska Výboru regiónov z 11. februára 2010, v ktorom sa vyzýva na spoločnú európsku stratégiu v oblasti spravodlivého obchodu pre miestne a regionálne orgány;

Praktická pomoc: databáza a školenia

| 34. | vyzýva na vytvorenie často aktualizovanej databázy noriem, predovšetkým tých, ktoré sa týkajú kritérií na ochranu životného prostredia a sociálnych kritérií, ktoré budú k dispozícii verejným orgánom, aby sa obstarávateľom pri príprave verejných súťaží zabezpečili náležité usmernenia a jasný súbor pravidiel v záujme rýchleho overenia súladu verejných súťaží s príslušnou normou; očakáva, že členské štáty a všetky zúčastnené strany budú v plnom rozsahu zapojené do tohto procesu; konštatuje, že v tomto postupe zdola nahor by sa mali vziať do úvahy cenné skúsenosti a poznatky, ktoré často existujú na miestnej, regionálnej a národnej úrovni; okrem toho upozorňuje na negatívne dôsledky, ktoré oblasti inovácií a výskumu trhu prináša trh rozdrobený existenciou rôznych početných regionálnych, národných, európskych a medzinárodných označení; |
| --- | --- |

34.

vyzýva na vytvorenie často aktualizovanej databázy noriem, predovšetkým tých, ktoré sa týkajú kritérií na ochranu životného prostredia a sociálnych kritérií, ktoré budú k dispozícii verejným orgánom, aby sa obstarávateľom pri príprave verejných súťaží zabezpečili náležité usmernenia a jasný súbor pravidiel v záujme rýchleho overenia súladu verejných súťaží s príslušnou normou; očakáva, že členské štáty a všetky zúčastnené strany budú v plnom rozsahu zapojené do tohto procesu; konštatuje, že v tomto postupe zdola nahor by sa mali vziať do úvahy cenné skúsenosti a poznatky, ktoré často existujú na miestnej, regionálnej a národnej úrovni; okrem toho upozorňuje na negatívne dôsledky, ktoré oblasti inovácií a výskumu trhu prináša trh rozdrobený existenciou rôznych početných regionálnych, národných, európskych a medzinárodných označení;

| 35. | berie na vedomie význam noriem pre verejné obstarávanie v tom zmysle, že môžu verejným obstarávateľom pomôcť splniť ciele tým, že im umožnia použiť vyskúšané a preverené postupy obstarávania produktov a služieb, čím sa zaistí nákladovo efektívnejšia verejná súťaž a zároveň sa zabezpečí, že obstarávanie splní ďalšie ciele politiky, napríklad trvalú udržateľnosť alebo nakupovanie od malých podnikov; |
| --- | --- |

35.

berie na vedomie význam noriem pre verejné obstarávanie v tom zmysle, že môžu verejným obstarávateľom pomôcť splniť ciele tým, že im umožnia použiť vyskúšané a preverené postupy obstarávania produktov a služieb, čím sa zaistí nákladovo efektívnejšia verejná súťaž a zároveň sa zabezpečí, že obstarávanie splní ďalšie ciele politiky, napríklad trvalú udržateľnosť alebo nakupovanie od malých podnikov;

| 36. | uznáva, že školenia a výmena skúseností medzi verejnými orgánmi a Komisiou sú nevyhnutné na prekonanie niektorých komplikácií na trhu verejného obstarávania; obáva sa však, že znižovaním verejných rozpočtov by sa takéto iniciatívy mohli ohroziť; vyzýva preto členské štáty a Komisiu, aby využili existujúce zdroje a mechanizmy, ktoré majú k dispozícii, napríklad vzájomné preskúmania plánované v smernici o službách, a podporili tým malé tímy expertov na obstarávanie z jedného regiónu, aby vyhodnotili aktivity iného regiónu EÚ, čo by pomohlo vytvoriť atmosféru dôvery a zaviesť najlepšie postupy v rôznych členských štátoch; |
| --- | --- |

36.

uznáva, že školenia a výmena skúseností medzi verejnými orgánmi a Komisiou sú nevyhnutné na prekonanie niektorých komplikácií na trhu verejného obstarávania; obáva sa však, že znižovaním verejných rozpočtov by sa takéto iniciatívy mohli ohroziť; vyzýva preto členské štáty a Komisiu, aby využili existujúce zdroje a mechanizmy, ktoré majú k dispozícii, napríklad vzájomné preskúmania plánované v smernici o službách, a podporili tým malé tímy expertov na obstarávanie z jedného regiónu, aby vyhodnotili aktivity iného regiónu EÚ, čo by pomohlo vytvoriť atmosféru dôvery a zaviesť najlepšie postupy v rôznych členských štátoch;

| 37. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby organizovali školenia a kampane na zvýšenie informovanosti pre miestne orgány a politických činiteľov s rozhodovacou právomocou a aby do toho zapojili ostatné zainteresované strany, predovšetkým poskytovateľov sociálnych služieb; |
| --- | --- |

37.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby organizovali školenia a kampane na zvýšenie informovanosti pre miestne orgány a politických činiteľov s rozhodovacou právomocou a aby do toho zapojili ostatné zainteresované strany, predovšetkým poskytovateľov sociálnych služieb;

Regionálny rozvoj

| 38. | zdôrazňuje, že Dvor audítorov pravidelne uvádza vo svojich výročných správach o plnení rozpočtu EÚ, ako aj vo svojej poslednej výročnej správe za rozpočtový rok 2008, že nedodržanie pravidiel EÚ týkajúcich sa verejného obstarávania je jednou z dvoch najčastejších príčin chýb a nezrovnalostí pri implementácii európskych projektov spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že nezrovnalosti sú často spôsobené nesprávnou transpozíciou predpisov EÚ a rozdielmi v pravidlách uplatňovaných v členských štátoch; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi zrevidovali jednotlivé súbory pravidiel vzťahujúce sa na verejné obstarávanie s cieľom zjednotiť tieto pravidlá a zjednodušiť celý právny rámec pre verejné obstarávanie, predovšetkým aby sa znížilo riziko výskytu chýb a zvýšila efektívnosť pri využívaní štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že Dvor audítorov pravidelne uvádza vo svojich výročných správach o plnení rozpočtu EÚ, ako aj vo svojej poslednej výročnej správe za rozpočtový rok 2008, že nedodržanie pravidiel EÚ týkajúcich sa verejného obstarávania je jednou z dvoch najčastejších príčin chýb a nezrovnalostí pri implementácii európskych projektov spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že nezrovnalosti sú často spôsobené nesprávnou transpozíciou predpisov EÚ a rozdielmi v pravidlách uplatňovaných v členských štátoch; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi zrevidovali jednotlivé súbory pravidiel vzťahujúce sa na verejné obstarávanie s cieľom zjednotiť tieto pravidlá a zjednodušiť celý právny rámec pre verejné obstarávanie, predovšetkým aby sa znížilo riziko výskytu chýb a zvýšila efektívnosť pri využívaní štrukturálnych fondov;

| 39. | domnieva sa, že nielen zložitosť postupu verejného obstarávania a náklady naň, ale i čas potrebný na jeho dokončenie spolu s hrozbou súdneho konania vo forme dlhotrvajúcich odvolacích postupov, ktorých ukončeniu často bránia rôzne faktory, môžu byť obmedzujúce, a preto víta skutočnosť, že plán obnovy umožňuje uplatniť pri veľkých verejných projektoch realizovaných v rokoch 2009 a 2010 zrýchlené verzie postupov uvedené v smerniciach o verejnom obstarávaní; vyzýva členské štáty, aby tieto postupy využili a poskytli miestnym a regionálnym orgánom podporu a pomoc pri ich uplatňovaní, pričom v každom jednotlivom prípade treba dodržať štandardné pravidlá a predpisy týkajúce sa verejného obstarávania; |
| --- | --- |

39.

domnieva sa, že nielen zložitosť postupu verejného obstarávania a náklady naň, ale i čas potrebný na jeho dokončenie spolu s hrozbou súdneho konania vo forme dlhotrvajúcich odvolacích postupov, ktorých ukončeniu často bránia rôzne faktory, môžu byť obmedzujúce, a preto víta skutočnosť, že plán obnovy umožňuje uplatniť pri veľkých verejných projektoch realizovaných v rokoch 2009 a 2010 zrýchlené verzie postupov uvedené v smerniciach o verejnom obstarávaní; vyzýva členské štáty, aby tieto postupy využili a poskytli miestnym a regionálnym orgánom podporu a pomoc pri ich uplatňovaní, pričom v každom jednotlivom prípade treba dodržať štandardné pravidlá a predpisy týkajúce sa verejného obstarávania;

| 40. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť pokračovať vo využívaní zrýchlených postupov v súvislosti so štrukturálnymi fondmi, a to aj po roku 2010, a predĺžiť platnosť dočasného zvýšenia stropov, s konkrétnym cieľom urýchliť investície; |
| --- | --- |

40.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť pokračovať vo využívaní zrýchlených postupov v súvislosti so štrukturálnymi fondmi, a to aj po roku 2010, a predĺžiť platnosť dočasného zvýšenia stropov, s konkrétnym cieľom urýchliť investície;

Medzinárodný obchod

| 41. | zdôrazňuje, že vnútorný trh a medzinárodné trhy sú čoraz viac prepojené; v tejto súvislosti sa domnieva, že tvorcovia právnych predpisov EÚ týkajúcich sa vnútorného trhu a vyjednávači EÚ v oblasti medzinárodného obchodu by mali pri vykonávaní svojich činností vždy zohľadňovať možné vzájomné dôsledky a zaujať súdržný prístup, ktorý by mal byť vždy orientovaný na podporu hodnôt EÚ v oblasti verejného obstarávania, ktorými je napríklad transparentnosť, zásadné odmietanie korupcie a pokrok v oblasti sociálnych a ľudských práv; s cieľom posilniť súčinnosť vyzýva Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výbor pre medzinárodný obchod, aby organizovali spoločné informačné porady; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje, že vnútorný trh a medzinárodné trhy sú čoraz viac prepojené; v tejto súvislosti sa domnieva, že tvorcovia právnych predpisov EÚ týkajúcich sa vnútorného trhu a vyjednávači EÚ v oblasti medzinárodného obchodu by mali pri vykonávaní svojich činností vždy zohľadňovať možné vzájomné dôsledky a zaujať súdržný prístup, ktorý by mal byť vždy orientovaný na podporu hodnôt EÚ v oblasti verejného obstarávania, ktorými je napríklad transparentnosť, zásadné odmietanie korupcie a pokrok v oblasti sociálnych a ľudských práv; s cieľom posilniť súčinnosť vyzýva Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výbor pre medzinárodný obchod, aby organizovali spoločné informačné porady;

| 42. | zdôrazňuje, že správny rámec pre oblasť verejného obstarávania je základnou podmienkou spravodlivého a slobodného trhu orientovaného na hospodársku súťaž a pomáha tiež v boji proti korupcii; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že správny rámec pre oblasť verejného obstarávania je základnou podmienkou spravodlivého a slobodného trhu orientovaného na hospodársku súťaž a pomáha tiež v boji proti korupcii;

| 43. | v súvislosti so záväzkami Európskej únie v oblasti medzinárodného verejného obstarávania ďalej zdôrazňuje význam posilnenia protikorupčných mechanizmov v tejto oblasti a upozorňuje na potrebu zamerať úsilie na zabezpečenie transparentnosti a spravodlivosti pri využívaní verejných zdrojov; |
| --- | --- |

43.

v súvislosti so záväzkami Európskej únie v oblasti medzinárodného verejného obstarávania ďalej zdôrazňuje význam posilnenia protikorupčných mechanizmov v tejto oblasti a upozorňuje na potrebu zamerať úsilie na zabezpečenie transparentnosti a spravodlivosti pri využívaní verejných zdrojov;

| 44. | naliehavo žiada 22 pozorovateľských štátov vo výbore pre Dohodu o vládnom obstarávaní (GPA), aby urýchlili proces pristupovania k tejto dohode; |
| --- | --- |

44.

naliehavo žiada 22 pozorovateľských štátov vo výbore pre Dohodu o vládnom obstarávaní (GPA), aby urýchlili proces pristupovania k tejto dohode;

| 45. | vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť zapracovať do dohôd o verejnom obstarávaní s medzinárodnými partnermi ustanovenia vyžadujúce dodržiavanie záväzkov v oblasti základných ľudských práv stanovené v dohovoroch a medzinárodných dohodách; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť zapracovať do dohôd o verejnom obstarávaní s medzinárodnými partnermi ustanovenia vyžadujúce dodržiavanie záväzkov v oblasti základných ľudských práv stanovené v dohovoroch a medzinárodných dohodách;

| 46. | hoci je dôrazne proti protekcionistickým opatreniam v oblasti verejného obstarávania na globálnej úrovni, zároveň pevne verí v zásadu reciprocity a proporcionality v tejto oblasti; vyzýva Komisiu, aby zvážila zavedenie primeraných cielených obmedzení prístupu na určité časti trhu verejného obstarávania EÚ pre tých obchodných partnerov, ktorí využívajú otvorenosť trhu EÚ, ale neprejavili žiaden úmysel otvoriť svoje vlastné trhy podnikom EÚ, aby sme u našich partnerov docielili to, že európskym spoločnostiam poskytnú recipročné a primerané možnosti prístupu na ich trhy; |
| --- | --- |

46.

hoci je dôrazne proti protekcionistickým opatreniam v oblasti verejného obstarávania na globálnej úrovni, zároveň pevne verí v zásadu reciprocity a proporcionality v tejto oblasti; vyzýva Komisiu, aby zvážila zavedenie primeraných cielených obmedzení prístupu na určité časti trhu verejného obstarávania EÚ pre tých obchodných partnerov, ktorí využívajú otvorenosť trhu EÚ, ale neprejavili žiaden úmysel otvoriť svoje vlastné trhy podnikom EÚ, aby sme u našich partnerov docielili to, že európskym spoločnostiam poskytnú recipročné a primerané možnosti prístupu na ich trhy;

| 47. | upozorňuje na ustanovenia článkov 58 a 59 smernice 2004/17/ES; vyzýva členské štáty, aby plne využívali možnosť informovať Komisiu o problémoch týkajúcich sa prístupu ich podnikov na trhy tretích krajín a vyzýva Komisiu, aby prijala účinné opatrenia, ktoré zabezpečia, aby podniky EÚ mali skutočný prístup na trhy tretích krajín; |
| --- | --- |

47.

upozorňuje na ustanovenia článkov 58 a 59 smernice 2004/17/ES; vyzýva členské štáty, aby plne využívali možnosť informovať Komisiu o problémoch týkajúcich sa prístupu ich podnikov na trhy tretích krajín a vyzýva Komisiu, aby prijala účinné opatrenia, ktoré zabezpečia, aby podniky EÚ mali skutočný prístup na trhy tretích krajín;

*

* *

| 48. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

48.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 179, 1.8.2006, s. 2.

(2)  Ú. v. EÚ C 67 E, 18.3.2010, s. 10.

(3)  Ú. v. EÚ C 146 E, 12.6.2008, s. 227.

(4)  Ú. v. EÚ C 313 E, 20.12.2006, s. 447.

(5)  Prijaté texty, P6_TA(2006)0320.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/47

---

Utorok 18. mája 2010Súdržnosť politík EÚ v záujme rozvoja a koncepcia Oficiálna rozvojová pomoc plus

P7_TA(2010)0174

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o súdržnosti politík EÚ v záujme rozvoja a o koncepcii Oficiálna rozvojová pomoc plus (2009/2218(INI))

2011/C 161 E/07

Európsky parlament,

so zreteľom na články 9 a 35 spoločného vyhlásenia Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: „Európsky konsenzus“ (1),

so zreteľom na hlavu V Zmluvy o Európskej únii a najmä na jej článok 21 odsek 2, ktorý určuje zásady a ciele Únie v oblasti medzinárodných vzťahov, ako aj na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Lisabonskej zmluvy), v ktorom sa potvrdzuje, že EÚ zohľadní ciele rozvojovej spolupráce pri uskutočňovaní politík, ktoré môžu ovplyvniť rozvojové krajiny,

so zreteľom na článok 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Lisabonskej zmluvy), ktorý zdôrazňuje, že Únia zabezpečuje vzájomný súlad medzi svojimi politikami a činnosťami, zohľadňujúc všetky svoje ciele,

so zreteľom na článok 12 Dohody o partnerstve AKT – ES (Dohody z Cotonou),

so zreteľom na spoločnú stratégiu Afrika – EÚ, prijatú v Lisabone v decembri 2007,

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Súdržnosť politík v záujme rozvoja: urýchlenie pokroku na ceste k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia (KOM(2005)0134 - SEK(2005)0455),

so zreteľom na prvú dvojročnú správu EÚ o nadväznosti politík v záujme rozvoja (KOM(2007)0545) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SEK(2007)1202),

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu nazvané Kódex EÚ týkajúci sa rozdelenia práce v oblasti rozvojovej politiky (KOM(2007)0072),

so zreteľom na správu EÚ za rok 2009 o súdržnosti politík v záujme rozvoja (KOM(2009)0461) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SEK(2009)1137),

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Súdržnosť politík v záujme rozvoja – vytvárania politického rámca pre prístup celej Únie (KOM(2009)0458),

so zreteľom na pracovný dokument oddelení Komisie s názvom Pracovný program súdržnosti politík rozvoja (SEK(2010)0421 v konečnom znení), ktorý je prílohou oznámenia Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Dvanásťbodový akčný plán EÚ na podporu rozvojových cieľov tisícročia (KOM(2010)0159),

so zreteľom na oznámenie Komisie nazvané Podpora rozvojových krajín pri riešení krízy (KOM(2009)0160),

so zreteľom na zelenú knihu Komisie o reforme spoločnej rybárskej politiky (KOM(2009)0163),

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. februára 2010 o zelenej knihe o reforme spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (2),

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 24. apríla 2009 o návrhu Smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/48/ES o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov, a najmä na jej prílohu I (3),

so zreteľom na závery Rady z 21. a 22. decembra 2004 o poľnohospodárstve a rybnom hospodárstve,

so zreteľom na závery Rady z 24. mája 2005 o urýchlení pokroku na ceste k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia,

so zreteľom na závery Rady zo 17. októbra 2006 o začleňovaní otázok rozvoja do rozhodovacej činnosti rady,

so zreteľom na odsek 49 záverov predsedníctva Európskej rady zo 14. a 15. decembra 2006,

so zreteľom na závery Rady z 19. a 20. novembra 2007 o nadväznosti politík v záujme rozvoja,

so zreteľom na odsek 61 záverov predsedníctva Európskej rady zo 19. a 20. júna 2008,

so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 18. mája 2009 o pomoci rozvojovým krajinám pri riešení krízy,

so zreteľom na závery Rady zo 17. novembra 2009 o nadväznosti politík v záujme rozvoja a operačný rámec pre účinnosť pomoci,

so zreteľom na strategický dokument OECD z roku 2006 s názvom Shaping the 21st Century: the Contributions of Development Cooperation (Formovanie 21. storočia: prínos rozvojovej spolupráce), na ministerské vyhlásenie OECD z roku 2002 s názvom Action for a Shared Development Agenda (Opatrenia v prospech spoločného rozvojového programu) a na správu OECD z roku 2008 s názvom Building Blocks for Policy Coherence for Development (Stavebné prvky súdržnosti politík v záujme rozvoja),

so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci a Akčný plán z Akkry,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie o súdržnosti politík v záujme rozvoja, ktoré prijala OECD 4. júna 2008,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN a na ôsmy rozvojový cieľ tisícročia,

so zreteľom na ministerskú schôdzu WTO, ktorá sa konala v novembri 2001, a na konsenzus z Monterrey z roku 2002,

so zreteľom na svetový samit o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002 a na rezolúciu, ktorú prijalo Valné zhromaždenie v rámci svetové ho samitu v roku 2005,

so zreteľom na uznesenie o úlohe Dohody o partnerstve z Cotonou pri hľadaní riešenia potravinovej a finančnej krízy v krajinách AKT, prijaté na 17. spoločnom parlamentnom zhromaždení AKT – EÚ (4) v Prahe v dňoch 4. až 9. apríla 2009,

so zreteľom na svoje uznesenia vychádzajúce zo správ parlamentného Výboru pre rozvoj: uznesenie Európskeho parlamentu z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (5), uznesenie Európskeho parlamentu z 1. februára 2007 o začleňovaní udržateľnosti do politík rozvojovej spolupráce (6), uznesenie Európskeho parlamentu z 25. októbra 2007 o súčasnom stave vzťahov medzi EÚ a Afrikou (7), uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. júna 2008 o súdržnosti politík v záujme rozvoja a vplyve využívania určitých prírodných biologických zdrojov zo strany Európskej únie na rozvoj v západnej Afrike (8), uznesenie Európskeho parlamentu z 29. novembra 2007 o pozdvihnutí afrického poľnohospodárstva – návrh rozvoja poľnohospodárstva a potravinovej istoty v Afrike (9) a uznesenie Európskeho parlamentu z 22. mája 2008 o následných opatreniach Parížskeho vyhlásenia z roku 2005 o účinnosti pomoci (10),

so zreteľom na svoje uznesenia vychádzajúce zo správ parlamentného Výboru pre medzinárodný obchod: uznesenie Európskeho parlamentu z 23. mája 2007 o pomoci poskytovanej Európskou úniou v oblasti obchodu (11) a uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (12),

so zreteľom na správu CONCORD z roku 2009 s názvom Spotlight on Policy Coherence (Súdržnosť politík v svetle pozornosti),

so zreteľom na štúdiu ActionAid z roku 2003 s názvom Policy (in)coherence in European Union support to developing countries: a three country case study [(Ne)súdržnosť politík Európskej únie pri podpore rozvojových krajín: prípadová štúdia troch krajín],

so zreteľom na štúdiu Guida Ashoffa z roku 2006 s názvom Enhancing policy coherence for development: conceptual issues, institutional approaches and lessons from comparative evidence (Posilnenie súdržnosti politík v záujme rozvoja: koncepčné otázky, inštitucionálne prístupy a poučenie z komparatívnych príkladov),

so zreteľom na správu ECDPM z roku 2007 s názvom Mechanizmy inštitúcií EÚ a členských štátov na podporu súdržnosti politík v záujme rozvoja: záverečná správa,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0140/2010),

| A. | keďže OECD navrhlo vymedzenie koncepcie súdržnosti politík v záujme rozvoja ako „úsilie o zabezpečenie toho, aby ciele a výsledky rozvojových politík vlády neboli oslabené ďalšími vládnymi politikami, ktoré majú dosah na rozvojové krajiny, a aby tieto ďalšie politiky podporovali rozvojové ciele, ak je to uskutočniteľné“ (13); keďže EÚ vypracovala koncepciu politík v záujme rozvoja zameranú na vytváranie synergií medzi politikami EÚ a keďže nedostatok politických krokov v tejto oblasti môže mať negatívny vplyv na očakávaný výsledok rozvojovej spolupráce, |
| --- | --- |

A.

keďže OECD navrhlo vymedzenie koncepcie súdržnosti politík v záujme rozvoja ako „úsilie o zabezpečenie toho, aby ciele a výsledky rozvojových politík vlády neboli oslabené ďalšími vládnymi politikami, ktoré majú dosah na rozvojové krajiny, a aby tieto ďalšie politiky podporovali rozvojové ciele, ak je to uskutočniteľné“ (13); keďže EÚ vypracovala koncepciu politík v záujme rozvoja zameranú na vytváranie synergií medzi politikami EÚ a keďže nedostatok politických krokov v tejto oblasti môže mať negatívny vplyv na očakávaný výsledok rozvojovej spolupráce,

| B. | pripomínajúc záväzok Európskej únie prijať opatrenia na podporu súdržnosti politík pre rozvoj, a to v súlade so závermi prijatými Európskou radou v roku 2005 (14), |
| --- | --- |

B.

pripomínajúc záväzok Európskej únie prijať opatrenia na podporu súdržnosti politík pre rozvoj, a to v súlade so závermi prijatými Európskou radou v roku 2005 (14),

| C. | keďže existuje rozdiel medzi súdržnosťou medzi politikami (vyhnúť sa rozporom medzi rôznymi oblasťami vonkajšej politiky) a súdržnosťou pre rozvoj (záväzok, podľa ktorého všetky politiky EÚ, ktoré majú vplyv na rozvojové krajiny, musia zohľadňovať rozvojové ciele), |
| --- | --- |

C.

keďže existuje rozdiel medzi súdržnosťou medzi politikami (vyhnúť sa rozporom medzi rôznymi oblasťami vonkajšej politiky) a súdržnosťou pre rozvoj (záväzok, podľa ktorého všetky politiky EÚ, ktoré majú vplyv na rozvojové krajiny, musia zohľadňovať rozvojové ciele),

| D. | keďže článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie stanovuje zníženie a napokon i odstránenie chudoby za prvoradý cieľ rozvojovej politiky EÚ; keďže súdržnosť politík v záujme rozvoja (Policy Coherence for Development – PCD) napomáha ciele rozvojovej spolupráce Únie vo všetkých jej politikách, |
| --- | --- |

D.

keďže článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie stanovuje zníženie a napokon i odstránenie chudoby za prvoradý cieľ rozvojovej politiky EÚ; keďže súdržnosť politík v záujme rozvoja (Policy Coherence for Development – PCD) napomáha ciele rozvojovej spolupráce Únie vo všetkých jej politikách,

| E. | keďže v rámci politík EÚ v oblasti obchodu, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, práv duševného vlastníctva, prisťahovalectva, financií, zbrojenia a surovín možno nájsť jasné prípady nesúdržnosti a keďže PCD môže viesť k zníženiu chudoby tým, že sa nájdu zásadné synergie medzi politikami EÚ, |
| --- | --- |

E.

keďže v rámci politík EÚ v oblasti obchodu, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, práv duševného vlastníctva, prisťahovalectva, financií, zbrojenia a surovín možno nájsť jasné prípady nesúdržnosti a keďže PCD môže viesť k zníženiu chudoby tým, že sa nájdu zásadné synergie medzi politikami EÚ,

| F. | keďže hlavným obmedzením PCD je nedostatok politickej podpory, nejasné mandáty, nepostačujúce zdroje, neprítomnosť účinných monitorovacích nástrojov a ukazovateľov, ako aj nedostatočné uprednostňovanie PCD pred vzájomne si odporujúcimi záujmami, |
| --- | --- |

F.

keďže hlavným obmedzením PCD je nedostatok politickej podpory, nejasné mandáty, nepostačujúce zdroje, neprítomnosť účinných monitorovacích nástrojov a ukazovateľov, ako aj nedostatočné uprednostňovanie PCD pred vzájomne si odporujúcimi záujmami,

| G. | keďže finančné náhrady priznané Úniou v rámci dohôd o partnerstve v oblasti rybolovu neprispeli ku konsolidácii politík partnerských krajín v oblasti rybného hospodárstva, a to zväčša preto, že chýba sledovanie realizácie týchto dohôd, pre pomalosť poskytovania pomoci či niekedy dokonca i preto, že sa táto pomoc nevyužíva, |
| --- | --- |

G.

keďže finančné náhrady priznané Úniou v rámci dohôd o partnerstve v oblasti rybolovu neprispeli ku konsolidácii politík partnerských krajín v oblasti rybného hospodárstva, a to zväčša preto, že chýba sledovanie realizácie týchto dohôd, pre pomalosť poskytovania pomoci či niekedy dokonca i preto, že sa táto pomoc nevyužíva,

| H. | keďže prvým rozvojovým cieľom tisícročia je zníženie počtu ľudí trpiacich hladom do roku 2015 o polovicu, ale keďže takmer miliarde ľudí ešte stále dennodenne chýba potrava, hoci planéta produkuje dostatok potravy pre naplnenie potrieb všetkých jej obyvateľov, |
| --- | --- |

H.

keďže prvým rozvojovým cieľom tisícročia je zníženie počtu ľudí trpiacich hladom do roku 2015 o polovicu, ale keďže takmer miliarde ľudí ešte stále dennodenne chýba potrava, hoci planéta produkuje dostatok potravy pre naplnenie potrieb všetkých jej obyvateľov,

| I. | keďže dotácie Únie na vývoz európskych poľnohospodárskych výrobkov majú katastrofálny vplyv na potravinovú bezpečnosť a rozvoj životaschopného poľnohospodárskeho sektora v rozvojových krajinách, |
| --- | --- |

I.

keďže dotácie Únie na vývoz európskych poľnohospodárskych výrobkov majú katastrofálny vplyv na potravinovú bezpečnosť a rozvoj životaschopného poľnohospodárskeho sektora v rozvojových krajinách,

| J. | keďže EÚ sa zaviazala dosiahnuť cieľ OSN poskytnúť do roku 2015 0,7 % hrubého národného dôchodku (HND) na oficiálnu rozvojovú pomoc (official development assistance – ODA) a predbežný cieľ v oblasti pomoci pre EÚ spoločne je 0,56 % do roku 2010, |
| --- | --- |

J.

keďže EÚ sa zaviazala dosiahnuť cieľ OSN poskytnúť do roku 2015 0,7 % hrubého národného dôchodku (HND) na oficiálnu rozvojovú pomoc (official development assistance – ODA) a predbežný cieľ v oblasti pomoci pre EÚ spoločne je 0,56 % do roku 2010,

| K. | so zreteľom na rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie z novembra 2008, podľa ktorého operácie Európskej investičnej banky (EIB) v rozvojových krajinách musia mať ako prioritu rozvoj, a to pred akýmkoľvek iným hospodárskym či politickým cieľom, |
| --- | --- |

K.

so zreteľom na rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie z novembra 2008, podľa ktorého operácie Európskej investičnej banky (EIB) v rozvojových krajinách musia mať ako prioritu rozvoj, a to pred akýmkoľvek iným hospodárskym či politickým cieľom,

| L. | keďže kríza ukázala, že ODA je jedinečná v tom, že sa zameriava na najchudobnejšie krajiny a poskytuje rozvojové financie predvídateľnejším a spoľahlivejším spôsobom než iné finančné toky, |
| --- | --- |

L.

keďže kríza ukázala, že ODA je jedinečná v tom, že sa zameriava na najchudobnejšie krajiny a poskytuje rozvojové financie predvídateľnejším a spoľahlivejším spôsobom než iné finančné toky,

| M. | keďže mnoho štúdií preukázalo, že nelegálne finančné toky smerujúce z rozvojových krajín dosahujú asi 900 miliárd EUR ročne, čo výrazne brzdí fiškálne výnosy rozvojových krajín, a teda aj ich vlastné kapacity rozvoja, |
| --- | --- |

M.

keďže mnoho štúdií preukázalo, že nelegálne finančné toky smerujúce z rozvojových krajín dosahujú asi 900 miliárd EUR ročne, čo výrazne brzdí fiškálne výnosy rozvojových krajín, a teda aj ich vlastné kapacity rozvoja,

| 1. | víta zvýšenú pozornosť a odhodlanie Komisie, Rady a členských štátov na poli PCD, čoho dôkazom je podávanie správ každé dva roky; |
| --- | --- |

1.

víta zvýšenú pozornosť a odhodlanie Komisie, Rady a členských štátov na poli PCD, čoho dôkazom je podávanie správ každé dva roky;

| 2. | opätovne potvrdzuje vlastný záväzok posilniť PCD v EÚ a vo svojej parlamentnej činnosti; |
| --- | --- |

2.

opätovne potvrdzuje vlastný záväzok posilniť PCD v EÚ a vo svojej parlamentnej činnosti;

| 3. | zdôrazňuje, že Európska únia je zďaleka najväčším poskytovateľom pomoci na svete (pomoc EÚ dosiahla v roku 2008 výšku 49 miliárd EUR, čo predstavuje 0,40 % HND) a že objem pomoci by sa mal v roku 2010 podľa očakávaní zvýšiť na 69 miliárd EUR, aby sa splnil spoločný sľub vo výške 0,56 % HND Európskej únie prijatý na samite G8 v roku 2005 v Gleneagles; poukazuje na to, že by sa tak uvoľnilo dodatočných 20 miliárd EUR na rozvojové ciele; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že Európska únia je zďaleka najväčším poskytovateľom pomoci na svete (pomoc EÚ dosiahla v roku 2008 výšku 49 miliárd EUR, čo predstavuje 0,40 % HND) a že objem pomoci by sa mal v roku 2010 podľa očakávaní zvýšiť na 69 miliárd EUR, aby sa splnil spoločný sľub vo výške 0,56 % HND Európskej únie prijatý na samite G8 v roku 2005 v Gleneagles; poukazuje na to, že by sa tak uvoľnilo dodatočných 20 miliárd EUR na rozvojové ciele;

| 4. | pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá stratégia EÚ na pomoc obchodu obsahujúca záväzok zvýšiť do roku 2010 spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne (1 miliarda EUR od Spoločenstva a 1 miliarda EUR od členských štátov); |
| --- | --- |

4.

pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá stratégia EÚ na pomoc obchodu obsahujúca záväzok zvýšiť do roku 2010 spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne (1 miliarda EUR od Spoločenstva a 1 miliarda EUR od členských štátov);

| 5. | vyzýva rozvojové krajiny, najmä tie, ktoré majú najväčší osoh z pomoci EÚ, aby zabezpečili riadnu správu verejných vecí vo všetkých verejných otázkach, a predovšetkým pri hospodárení so získanou pomocou, a naliehavo žiada Komisiu, aby podnikla všetky kroky nevyhnutné na zaistenie transparentného a účinného uplatňovania pomoci; |
| --- | --- |

5.

vyzýva rozvojové krajiny, najmä tie, ktoré majú najväčší osoh z pomoci EÚ, aby zabezpečili riadnu správu verejných vecí vo všetkých verejných otázkach, a predovšetkým pri hospodárení so získanou pomocou, a naliehavo žiada Komisiu, aby podnikla všetky kroky nevyhnutné na zaistenie transparentného a účinného uplatňovania pomoci;

| 6. | víta pracovný program PCD na obdobie 2010 – 2013 ako usmernenie pre inštitúcie EÚ a členské štáty a uznáva jeho úlohu ako systému včasného varovania pre nadchádzajúce politické iniciatívy; víta tiež vzájomné prepojenia medzi rôznymi oblasťami politík; |
| --- | --- |

6.

víta pracovný program PCD na obdobie 2010 – 2013 ako usmernenie pre inštitúcie EÚ a členské štáty a uznáva jeho úlohu ako systému včasného varovania pre nadchádzajúce politické iniciatívy; víta tiež vzájomné prepojenia medzi rôznymi oblasťami politík;

| 7. | pripomína zodpovednosť Európskej únie pri zohľadňovaní záujmov rozvojových krajín a ich občanov; |
| --- | --- |

7.

pripomína zodpovednosť Európskej únie pri zohľadňovaní záujmov rozvojových krajín a ich občanov;

| 8. | domnieva sa, že oblasti politiky EÚ so zahraničným dosahom sa musia navrhovať s cieľom podporovať a nie komplikovať boj proti chudobe a dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia a napĺňanie ľudských práv vrátane sociálnych, hospodárskych a environmentálnych práv a rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že oblasti politiky EÚ so zahraničným dosahom sa musia navrhovať s cieľom podporovať a nie komplikovať boj proti chudobe a dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia a napĺňanie ľudských práv vrátane sociálnych, hospodárskych a environmentálnych práv a rodovej rovnosti;

| 9. | zdôrazňuje potrebu zohľadniť príslušné aspekty súdržnosti politík v záujme rozvoja v dvojstranných a regionálnych obchodných dohodách a mnohostranných obchodných dohodách, ktoré sú pevne zakotvené v systéme WTO založenom na pravidlách, a v tejto súvislosti naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby aktívne spolupracovali so všetkými ostatnými príslušnými partnermi v rámci WTO, ktorí môžu prispieť k dosiahnutiu vyváženého, ambiciózneho a na rozvoj zameraného výsledku kola rokovaní v Dauhe vo veľmi blízkej budúcnosti; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje potrebu zohľadniť príslušné aspekty súdržnosti politík v záujme rozvoja v dvojstranných a regionálnych obchodných dohodách a mnohostranných obchodných dohodách, ktoré sú pevne zakotvené v systéme WTO založenom na pravidlách, a v tejto súvislosti naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby aktívne spolupracovali so všetkými ostatnými príslušnými partnermi v rámci WTO, ktorí môžu prispieť k dosiahnutiu vyváženého, ambiciózneho a na rozvoj zameraného výsledku kola rokovaní v Dauhe vo veľmi blízkej budúcnosti;

| 10. | zdôrazňuje, že takzvané singapurské otázky, medzi ktoré patrí napríklad liberalizácia služieb, investovanie a verejné obstarávanie, zavedenie pravidiel hospodárskej súťaže a výraznejšie presadzovanie práv duševného vlastníctva, nespĺňajú účel dosiahnuť osem rozvojových cieľov tisícročia; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že takzvané singapurské otázky, medzi ktoré patrí napríklad liberalizácia služieb, investovanie a verejné obstarávanie, zavedenie pravidiel hospodárskej súťaže a výraznejšie presadzovanie práv duševného vlastníctva, nespĺňajú účel dosiahnuť osem rozvojových cieľov tisícročia;

| 11. | naliehavo žiada, aby Európska únia, členské štáty a EIB prevzali v tomto smere prvoradú úlohu a znížili príťažlivosť investícií realizovaných prostredníctvom daňových rajov tým, že prijmú také pravidlá pre verejné obstarávanie a prideľovanie verejných prostriedkov, ktoré zakážu každému podniku, banke či inej inštitúcii registrovanej v daňovom raji využívať verejné prostriedky; v tomto smere žiada Komisiu a členské štáty, aby využili priebežnú revíziu vonkajšieho úverovania EIB na konkrétne zlepšenie jej schopnosti posudzovať príjemcov pôžičiek a aby sa uistili o tom, že jej investície do rozvojových krajín účinne prispievajú k odstráneniu chudoby poskytovaním výročných správ o ich pokroku; |
| --- | --- |

11.

naliehavo žiada, aby Európska únia, členské štáty a EIB prevzali v tomto smere prvoradú úlohu a znížili príťažlivosť investícií realizovaných prostredníctvom daňových rajov tým, že prijmú také pravidlá pre verejné obstarávanie a prideľovanie verejných prostriedkov, ktoré zakážu každému podniku, banke či inej inštitúcii registrovanej v daňovom raji využívať verejné prostriedky; v tomto smere žiada Komisiu a členské štáty, aby využili priebežnú revíziu vonkajšieho úverovania EIB na konkrétne zlepšenie jej schopnosti posudzovať príjemcov pôžičiek a aby sa uistili o tom, že jej investície do rozvojových krajín účinne prispievajú k odstráneniu chudoby poskytovaním výročných správ o ich pokroku;

| 12. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali celkové hodnotenie dohôd o rybolove uzavretých s tretími krajinami, aby vonkajšia politika Únie v oblasti rybolovu bola plne súdržná s jej rozvojovou politikou a aby bola zvýšená kapacita partnerských krajín Únie zaručovať v ich vodách udržateľný rybolov, čo posliní bezpečnosť zásobovania potravinami a zvýši miestnu zamestnanosť v tomto odvetví; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali celkové hodnotenie dohôd o rybolove uzavretých s tretími krajinami, aby vonkajšia politika Únie v oblasti rybolovu bola plne súdržná s jej rozvojovou politikou a aby bola zvýšená kapacita partnerských krajín Únie zaručovať v ich vodách udržateľný rybolov, čo posliní bezpečnosť zásobovania potravinami a zvýši miestnu zamestnanosť v tomto odvetví;

| 13. | pripomína, že prístup EÚ k zásobám rýb v tretích krajinách by nemal byť žiadnym spôsobom podmienkou pre rozvojovú pomoc týmto krajinám; |
| --- | --- |

13.

pripomína, že prístup EÚ k zásobám rýb v tretích krajinách by nemal byť žiadnym spôsobom podmienkou pre rozvojovú pomoc týmto krajinám;

| 14. | naliehavo žiada Komisiu, aby do všetkých dohôd o partnerstve v oblasti rybného hospodárstva vkladala okrem sociálnych doložiek aj doložky týkajúce sa ľudských práv, a to s cieľom umožniť Európskej únii prikročiť k vhodným opatreniam v prípade preukázaného porušovania ľudských práv v tretích krajinách, ktoré sú signatármi dohody o partnerstve v oblasti rybného hospodárstva s EÚ; |
| --- | --- |

14.

naliehavo žiada Komisiu, aby do všetkých dohôd o partnerstve v oblasti rybného hospodárstva vkladala okrem sociálnych doložiek aj doložky týkajúce sa ľudských práv, a to s cieľom umožniť Európskej únii prikročiť k vhodným opatreniam v prípade preukázaného porušovania ľudských práv v tretích krajinách, ktoré sú signatármi dohody o partnerstve v oblasti rybného hospodárstva s EÚ;

| 15. | pripomína, že 75 % chudobnej svetovej populácie žije vo vidieckych oblastiach, ale na poľnohospodárstvo sú vyčlenené len 4 % ODA; vyzýva Komisiu, členské štáty a rozvojové krajiny, aby sa preto vo svojich rozvojových politikách v prvom rade venovali problematike poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

15.

pripomína, že 75 % chudobnej svetovej populácie žije vo vidieckych oblastiach, ale na poľnohospodárstvo sú vyčlenené len 4 % ODA; vyzýva Komisiu, členské štáty a rozvojové krajiny, aby sa preto vo svojich rozvojových politikách v prvom rade venovali problematike poľnohospodárstva;

| 16. | je znepokojený negatívnym vplyvom finančných inštitúcií zriadených v prvom rade na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam na rozvoj v tretích krajinách; v tomto smere žiada Komisiu, aby zintenzívnila spoluprácu v oblasti správy daní, a to najmä s krajinami uvedenými v prílohe 1 jeho legislatívneho návrhu z 24. apríla 2009 (A6-0244/2009), ktoré využívajú európske rozvojové fondy; |
| --- | --- |

16.

je znepokojený negatívnym vplyvom finančných inštitúcií zriadených v prvom rade na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam na rozvoj v tretích krajinách; v tomto smere žiada Komisiu, aby zintenzívnila spoluprácu v oblasti správy daní, a to najmä s krajinami uvedenými v prílohe 1 jeho legislatívneho návrhu z 24. apríla 2009 (A6-0244/2009), ktoré využívajú európske rozvojové fondy;

| 17. | víta odporúčanie, ktoré je obsiahnuté v záveroch Rady prijatých na jej zasadnutí 14. mája 2008, ktoré majú za cieľ zaradiť do obchodných dohôd doložku o riadnej správe v oblasti daní, keďže sú prvým krokom v boji proti daňovým ustanoveniam a praktikám, ktoré podporujú daňové úniky a podvody; žiada Komisiu, aby okamžite začlenila doložku tohto typu do rokovaní o budúcich obchodných dohodách; |
| --- | --- |

17.

víta odporúčanie, ktoré je obsiahnuté v záveroch Rady prijatých na jej zasadnutí 14. mája 2008, ktoré majú za cieľ zaradiť do obchodných dohôd doložku o riadnej správe v oblasti daní, keďže sú prvým krokom v boji proti daňovým ustanoveniam a praktikám, ktoré podporujú daňové úniky a podvody; žiada Komisiu, aby okamžite začlenila doložku tohto typu do rokovaní o budúcich obchodných dohodách;

| 18. | vyzýva Komisiu a krajiny AKT, aby pokračovali v dialógu o migrácii, aby sa posilnila zásada kyvadlovej migrácie a napomáhali ju udeľovaním víz na kyvadlovú migráciu; kladie dôraz na to, že dodržiavanie ľudských práv a spravodlivé zaobchádzanie s občanmi krajín AKT je výrazne narušené dvojstrannými readmisnými dohodami s tranzitnými krajinami v súvislosti s externalizáciou riadenia migrácie zo strany Európy, ktoré nezaručujú dodržiavanie práv migrantov a môžu viesť ku kaskádovým readmisiám, ktoré ohrozujú ich bezpečnosť a ich životy; |
| --- | --- |

18.

vyzýva Komisiu a krajiny AKT, aby pokračovali v dialógu o migrácii, aby sa posilnila zásada kyvadlovej migrácie a napomáhali ju udeľovaním víz na kyvadlovú migráciu; kladie dôraz na to, že dodržiavanie ľudských práv a spravodlivé zaobchádzanie s občanmi krajín AKT je výrazne narušené dvojstrannými readmisnými dohodami s tranzitnými krajinami v súvislosti s externalizáciou riadenia migrácie zo strany Európy, ktoré nezaručujú dodržiavanie práv migrantov a môžu viesť ku kaskádovým readmisiám, ktoré ohrozujú ich bezpečnosť a ich životy;

| 19. | prikazuje Rade, aby urýchlene našla dohodu a maxima o návrhu na revíziu smernice o zdaňovaní príjmu z úspor, najmä pokiaľ ide o krajiny uvedené v prílohe 1 uvedeného legislatívneho návrhu, ktoré využívajú európske rozvojové fondy; |
| --- | --- |

19.

prikazuje Rade, aby urýchlene našla dohodu a maxima o návrhu na revíziu smernice o zdaňovaní príjmu z úspor, najmä pokiaľ ide o krajiny uvedené v prílohe 1 uvedeného legislatívneho návrhu, ktoré využívajú európske rozvojové fondy;

| 20. | zdôrazňuje potrebu začleniť ERF, ktorý je hlavným finančným nástrojom rozvojovej spolupráce EÚ, do rámca PCD; potvrdzuje svoju podporu plnému začleneniu ERF do rozpočtu v súvislosti s demokratickou parlamentnou kontrolou a transparentnosťou jeho vykonávania, najmä s prihliadnutím na zvýšený význam vykonávania rozvojových politík EÚ, ktoré vytvárajú osobitné nástroje (ako v prípade stratégie EÚ – Afrika); |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje potrebu začleniť ERF, ktorý je hlavným finančným nástrojom rozvojovej spolupráce EÚ, do rámca PCD; potvrdzuje svoju podporu plnému začleneniu ERF do rozpočtu v súvislosti s demokratickou parlamentnou kontrolou a transparentnosťou jeho vykonávania, najmä s prihliadnutím na zvýšený význam vykonávania rozvojových politík EÚ, ktoré vytvárajú osobitné nástroje (ako v prípade stratégie EÚ – Afrika);

| 21. | vyzýva Komisiu, aby sledovala nielen ciele hospodárskeho rastu, ale aby venovala osobitnú pozornosť zmenšeniu nerovnomernosti v rozdeľovaní dôchodku v rámci jednotlivých rozvojových krajín a na celosvetovej úrovni. Osobitnú pozornosť treba venovať rozširovaniu participatívnych procesov udržateľného vlastného rozvoja prostredníctvom asociatívnych foriem spolupráce a metodiky Participatory Reflection and Action (Participatívna úvaha a činnosť), ktoré sú založené na zhode a účasti miestnych spoločenstiev, a zaručujú tak účinnejšie organizačné modely s trvalejším vplyvom, pričom hodnotia úlohu sociálneho hospodárstva v procese rozvoja; |
| --- | --- |

21.

vyzýva Komisiu, aby sledovala nielen ciele hospodárskeho rastu, ale aby venovala osobitnú pozornosť zmenšeniu nerovnomernosti v rozdeľovaní dôchodku v rámci jednotlivých rozvojových krajín a na celosvetovej úrovni. Osobitnú pozornosť treba venovať rozširovaniu participatívnych procesov udržateľného vlastného rozvoja prostredníctvom asociatívnych foriem spolupráce a metodiky Participatory Reflection and Action (Participatívna úvaha a činnosť), ktoré sú založené na zhode a účasti miestnych spoločenstiev, a zaručujú tak účinnejšie organizačné modely s trvalejším vplyvom, pričom hodnotia úlohu sociálneho hospodárstva v procese rozvoja;

| 22. | vyzýva Komisiu, aby podporovala činnosti súvisiace s rozvojovou pomocou, ktoré by umožnili predchádzať zvyšovaniu neistoty a častejšiemu výskytu konfliktných situácií, svetovej politickej a hospodárskej nestabilite a zvyšovaniu nútenej migrácie (tzv. utečencov pred hladom), pričom sa zohľadní dosah finančnej krízy; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Komisiu, aby podporovala činnosti súvisiace s rozvojovou pomocou, ktoré by umožnili predchádzať zvyšovaniu neistoty a častejšiemu výskytu konfliktných situácií, svetovej politickej a hospodárskej nestabilite a zvyšovaniu nútenej migrácie (tzv. utečencov pred hladom), pričom sa zohľadní dosah finančnej krízy;

| 23. | vyzýva rozvojové krajiny, aby poskytovali základné verejné služby a zaručili prístup k pôde vrátane úverov malým poľnohospodárom, s cieľom podporovať potravinovú bezpečnosť a bojovať proti chudobe, čo napomôže znižovanie koncentrácie veľkých poľnohospodárskych podnikov a intenzívneho využívania zdrojov na špekuláciu spojeného s ničením ekosystémov a ďalej vyzýva komisiu, aby podporila uvedené politiky; |
| --- | --- |

23.

vyzýva rozvojové krajiny, aby poskytovali základné verejné služby a zaručili prístup k pôde vrátane úverov malým poľnohospodárom, s cieľom podporovať potravinovú bezpečnosť a bojovať proti chudobe, čo napomôže znižovanie koncentrácie veľkých poľnohospodárskych podnikov a intenzívneho využívania zdrojov na špekuláciu spojeného s ničením ekosystémov a ďalej vyzýva komisiu, aby podporila uvedené politiky;

| 24. | vyzýva Komisiu, aby zhodnotila vplyv digitálnej priepasti medzi bohatými a chudobnými krajinami a venovala osobitnú pozornosť rizikám vyplývajúcim z informačných technológií, ktoré fungujú na základe diskriminačnej logiky, pretože vytláčajú na okraj tých, ktorí sú zo spoločenských, hospodárskych a politických dôvodov vylúčení z prístupu k novým produktom, prostredníctvom ktorých sa šíri nová informačná revolúcia; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Komisiu, aby zhodnotila vplyv digitálnej priepasti medzi bohatými a chudobnými krajinami a venovala osobitnú pozornosť rizikám vyplývajúcim z informačných technológií, ktoré fungujú na základe diskriminačnej logiky, pretože vytláčajú na okraj tých, ktorí sú zo spoločenských, hospodárskych a politických dôvodov vylúčení z prístupu k novým produktom, prostredníctvom ktorých sa šíri nová informačná revolúcia;

| 25. | žiada jasný mandát na zhodnotenie PCD, jasné a presné operačné ciele a podrobné postupy na vykonanie týchto úloh; |
| --- | --- |

25.

žiada jasný mandát na zhodnotenie PCD, jasné a presné operačné ciele a podrobné postupy na vykonanie týchto úloh;

| 26. | zdôrazňuje zásadnú potrebu pristupovať k PCD ako k dlhodobému záväzku s cieľom zabezpečiť trvalú podporu PCD; zdôrazňuje význam včasného hodnotenia politík s cieľom vyhnúť sa negatívnym dôsledkom pre rozvojové krajiny; na tento účel požaduje preskúmanie vplyvu činnosti súkromných európskych aj mimoeurópskych subjektov, pričom osobitná pozornosť bude venovaná nadnárodným subjektom; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje zásadnú potrebu pristupovať k PCD ako k dlhodobému záväzku s cieľom zabezpečiť trvalú podporu PCD; zdôrazňuje význam včasného hodnotenia politík s cieľom vyhnúť sa negatívnym dôsledkom pre rozvojové krajiny; na tento účel požaduje preskúmanie vplyvu činnosti súkromných európskych aj mimoeurópskych subjektov, pričom osobitná pozornosť bude venovaná nadnárodným subjektom;

| 27. | vyzýva na zhodnotenie metodiky a výsledkov politiky mimoeurópskej spolupráce a pomoci a príslušnej úrovne medzinárodnej spolupráce prostredníctvom porovnávacej analýzy, pričom osobitná pozornosť bude venovaná pôsobeniu Číny v Afrike; |
| --- | --- |

27.

vyzýva na zhodnotenie metodiky a výsledkov politiky mimoeurópskej spolupráce a pomoci a príslušnej úrovne medzinárodnej spolupráce prostredníctvom porovnávacej analýzy, pričom osobitná pozornosť bude venovaná pôsobeniu Číny v Afrike;

| 28. | zdôrazňuje, že rozhodnutie Rady sústrediť sa na päť širších oblastí na realizáciu PCD v roku 2009 nesmie byť náhradou monitorovania tradičných 12 oblastí politiky – obchodu, životného prostredie, zmeny klímy, bezpečnosti, poľnohospodárstvo, dvojstranných dohôd v oblasti rybného hospodárstva, sociálnych politika (zamestnanosti), migrácie, výskumu a inovácie, informačných technológií, dopravy a energetiky; vyzýva ďalej Komisiu, aby určila nezrovnalosti vždy, keď európske politiky majú negatívny vplyv na rozvoj a aby navrhla riešenia; vyzýva Komisiu, aby vytvorila mechanizmy na zahrnutie nových oblastí politík, ktoré do jestvujúcich 12 adekvátne nezapadajú, ako napríklad nerastné suroviny; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že rozhodnutie Rady sústrediť sa na päť širších oblastí na realizáciu PCD v roku 2009 nesmie byť náhradou monitorovania tradičných 12 oblastí politiky – obchodu, životného prostredie, zmeny klímy, bezpečnosti, poľnohospodárstvo, dvojstranných dohôd v oblasti rybného hospodárstva, sociálnych politika (zamestnanosti), migrácie, výskumu a inovácie, informačných technológií, dopravy a energetiky; vyzýva ďalej Komisiu, aby určila nezrovnalosti vždy, keď európske politiky majú negatívny vplyv na rozvoj a aby navrhla riešenia; vyzýva Komisiu, aby vytvorila mechanizmy na zahrnutie nových oblastí politík, ktoré do jestvujúcich 12 adekvátne nezapadajú, ako napríklad nerastné suroviny;

| 29. | pripomína svoje naliehavé medzinárodné záväzky vo výške 0,7 % ODA/HNP v roku 2015, ktoré musia byť venované výhradne na odstránenie chudoby; vyjadruje obavu, že prístup ODA plus môže oslabiť príspevok EÚ a jej ODA k boju proti chudobe; je znepokojený, že prostriedky vyčlenené v rámci prístupu ODA plus neobsahujú žiadny právny záväzok týkajúci sa odstránenia chudoby alebo príspevku k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia; |
| --- | --- |

29.

pripomína svoje naliehavé medzinárodné záväzky vo výške 0,7 % ODA/HNP v roku 2015, ktoré musia byť venované výhradne na odstránenie chudoby; vyjadruje obavu, že prístup ODA plus môže oslabiť príspevok EÚ a jej ODA k boju proti chudobe; je znepokojený, že prostriedky vyčlenené v rámci prístupu ODA plus neobsahujú žiadny právny záväzok týkajúci sa odstránenia chudoby alebo príspevku k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia;

| 30. | s obavami konštatuje, že odliv kapitálu z rozvojových krajín do EÚ spôsobený nesúdržnými politikami nie je spomenutý v prístupe ODA plus a že nebudú zohľadnené ani škody, ktoré vznikli rozvojovým krajinám v dôsledku nespravodlivej daňovej súťaže a nelegálneho úniku kapitálu; |
| --- | --- |

30.

s obavami konštatuje, že odliv kapitálu z rozvojových krajín do EÚ spôsobený nesúdržnými politikami nie je spomenutý v prístupe ODA plus a že nebudú zohľadnené ani škody, ktoré vznikli rozvojovým krajinám v dôsledku nespravodlivej daňovej súťaže a nelegálneho úniku kapitálu;

| 31. | je znepokojený tým, že prístup ODA plus sa zameriava len na príliv financií z EÚ na juh a prehliada odliv financií z juhu do EÚ, čo vedie ku skreslenému obrazu o smeroch finančných tokov; |
| --- | --- |

31.

je znepokojený tým, že prístup ODA plus sa zameriava len na príliv financií z EÚ na juh a prehliada odliv financií z juhu do EÚ, čo vedie ku skreslenému obrazu o smeroch finančných tokov;

| 32. | žiada Komisiu, aby hlbšie objasnila prístup celej Únie a jeho dosah na rozvojovú politiku EÚ; vyjadruje znepokojenie nad tým, že tento postup by sa mohol stať súčasťou ďalšieho finančného výhľadu; |
| --- | --- |

32.

žiada Komisiu, aby hlbšie objasnila prístup celej Únie a jeho dosah na rozvojovú politiku EÚ; vyjadruje znepokojenie nad tým, že tento postup by sa mohol stať súčasťou ďalšieho finančného výhľadu;

| 33. | vyzýva európskych členov OECD pre rozvojovú pomoc, aby odmietli všetky pokusy o rozšírenie definície ODA, ktoré by zahŕňali prístup „Únie ako celku“ a koncepciu ODA plus, ktorý Európska komisia nedávno navrhla, ako aj iné položky nesúvisiace s pomocou, ako sú finančné toky, vojenské výdavky, a najmä odpúšťanie dlhov z vývozných úverov a prostriedky vynaložené v Európe na študentov a utečencov; |
| --- | --- |

33.

vyzýva európskych členov OECD pre rozvojovú pomoc, aby odmietli všetky pokusy o rozšírenie definície ODA, ktoré by zahŕňali prístup „Únie ako celku“ a koncepciu ODA plus, ktorý Európska komisia nedávno navrhla, ako aj iné položky nesúvisiace s pomocou, ako sú finančné toky, vojenské výdavky, a najmä odpúšťanie dlhov z vývozných úverov a prostriedky vynaložené v Európe na študentov a utečencov;

| 34. | uznáva, že naplnenie záväzkov ODA je pre riešenie rozvojových problémov zásadne dôležité, ale stále nie dostatočné, a opakuje svoju žiadosť Komisii, aby urýchlene našla ďalšie inovačné zdroje financií na rozvoj a aby predložila návrhy na zavedenie dane z medzinárodných finančných transakcií, ktoré by generovali ďalšie zdroje na prekonanie najhorších následkov krízy a umožnili by udržať sa na ceste k dosiahnutiu RCT; |
| --- | --- |

34.

uznáva, že naplnenie záväzkov ODA je pre riešenie rozvojových problémov zásadne dôležité, ale stále nie dostatočné, a opakuje svoju žiadosť Komisii, aby urýchlene našla ďalšie inovačné zdroje financií na rozvoj a aby predložila návrhy na zavedenie dane z medzinárodných finančných transakcií, ktoré by generovali ďalšie zdroje na prekonanie najhorších následkov krízy a umožnili by udržať sa na ceste k dosiahnutiu RCT;

| 35. | dôrazne pripomína Komisii a členským štátom, že ODA musí ostať pilierom európskej politiky rozvojovej spolupráce zameranej na odstránenie chudoby; zdôrazňuje preto, že pokiaľ má dôjsť k výraznej podpore nových zdrojov financovania rozvoja, musia byť tieto zdroje doplnkové, musia sa používať na znižovanie chudoby a za žiadnych okolností nesmú túto pomoc nahrádzať; |
| --- | --- |

35.

dôrazne pripomína Komisii a členským štátom, že ODA musí ostať pilierom európskej politiky rozvojovej spolupráce zameranej na odstránenie chudoby; zdôrazňuje preto, že pokiaľ má dôjsť k výraznej podpore nových zdrojov financovania rozvoja, musia byť tieto zdroje doplnkové, musia sa používať na znižovanie chudoby a za žiadnych okolností nesmú túto pomoc nahrádzať;

| 36. | vyjadruje obavu, že vo väčšine rozvojových krajín nebude väčšina rozvojových cieľov tisícročia do roku 2015 splnená; naliehavo preto žiada členské štáty, aby dosiahli svoj kolektívny cieľ a pristúpili k záväzným právnym predpisom a vydali ročné časové plány na splnenie sľubov, ktoré prijali; s prihliadnutím na to víta tzv. návrh zákona o medzinárodnej pomoci, ktorý predložila vláda Spojeného kráľovstva v januári 2010; |
| --- | --- |

36.

vyjadruje obavu, že vo väčšine rozvojových krajín nebude väčšina rozvojových cieľov tisícročia do roku 2015 splnená; naliehavo preto žiada členské štáty, aby dosiahli svoj kolektívny cieľ a pristúpili k záväzným právnym predpisom a vydali ročné časové plány na splnenie sľubov, ktoré prijali; s prihliadnutím na to víta tzv. návrh zákona o medzinárodnej pomoci, ktorý predložila vláda Spojeného kráľovstva v januári 2010;

| 37. | pripomína, že v súlade s inštitucionálnym rámcom EÚ, navrhuje vymenovanie stáleho spravodajcu pre súdržnosť politík pre rozvoj, s poverením sledovať nesúdržnosti v politikách EÚ a informovať o nich výbor DEVE; |
| --- | --- |

37.

pripomína, že v súlade s inštitucionálnym rámcom EÚ, navrhuje vymenovanie stáleho spravodajcu pre súdržnosť politík pre rozvoj, s poverením sledovať nesúdržnosti v politikách EÚ a informovať o nich výbor DEVE;

| 38. | vyzýva Komisiu, aby na stanovenie PCD používala systematické, jasné meradlá a pravidelne aktualizované ukazovatele, napríklad ukazovatele trvalo udržateľného rozvoja, a aby tiež zvýšila transparentnosť voči Európskemu parlamentu, krajinám prijímajúcim pomoc a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

38.

vyzýva Komisiu, aby na stanovenie PCD používala systematické, jasné meradlá a pravidelne aktualizované ukazovatele, napríklad ukazovatele trvalo udržateľného rozvoja, a aby tiež zvýšila transparentnosť voči Európskemu parlamentu, krajinám prijímajúcim pomoc a občianskej spoločnosti;

| 39. | vyzýva rozvojové krajiny, aby vytvorili ukazovatele PCD pre každú krajinu v súlade so všeobecnými ukazovateľmi EÚ, s cieľom posudzovať skutočné potreby a úspechy v oblasti rozvoja; |
| --- | --- |

39.

vyzýva rozvojové krajiny, aby vytvorili ukazovatele PCD pre každú krajinu v súlade so všeobecnými ukazovateľmi EÚ, s cieľom posudzovať skutočné potreby a úspechy v oblasti rozvoja;

| 40. | zastáva názor, že ak kroky a opatrenia v rámci rozvojovej politiky EÚ nebudú rešpektovať zásady a ciele stanovené v článku 208 Lisabonskej zmluvy a ciele vonkajšej činnosti Únie vymenované v článku 21 Zmluvy o Európskej únii, bude to znamenať porušenie záväzkov, ktoré môže byť predmetom žaloby na Súdnom dvore Európskej únie podľa článkov 263 a 265 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

40.

zastáva názor, že ak kroky a opatrenia v rámci rozvojovej politiky EÚ nebudú rešpektovať zásady a ciele stanovené v článku 208 Lisabonskej zmluvy a ciele vonkajšej činnosti Únie vymenované v článku 21 Zmluvy o Európskej únii, bude to znamenať porušenie záväzkov, ktoré môže byť predmetom žaloby na Súdnom dvore Európskej únie podľa článkov 263 a 265 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 41. | zdôrazňuje význam súdržnosti medzi obchodom a rozvojovými politikami pre lepší rozvoj a skutočné vykonávanie a víta v tejto súvislosti Správu EÚ o nadväznosti politík v záujme rozvoja (KOM(2009)0461); |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje význam súdržnosti medzi obchodom a rozvojovými politikami pre lepší rozvoj a skutočné vykonávanie a víta v tejto súvislosti Správu EÚ o nadväznosti politík v záujme rozvoja (KOM(2009)0461);

| 42. | pripomína potrebu súdržnosti medzi obchodnou politikou a ďalšími (environmentálnymi a sociálnymi) politikami, najmä pokiaľ ide o obchodné dohody obsahujúce stimuly na výrobu biopalív v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

42.

pripomína potrebu súdržnosti medzi obchodnou politikou a ďalšími (environmentálnymi a sociálnymi) politikami, najmä pokiaľ ide o obchodné dohody obsahujúce stimuly na výrobu biopalív v rozvojových krajinách;

| 43. | pripomína význam súdržnosti medzi obchodnými a rozvojovými politikami a zdôrazňuje, že realizácia kapitol o udržateľnom rozvoji v obchodných dohodách by mala byť pre Európsku komisiu príležitosťou presadzovať riadnu správu verejných vecí a uplatňovanie základných európskych hodnôt; |
| --- | --- |

43.

pripomína význam súdržnosti medzi obchodnými a rozvojovými politikami a zdôrazňuje, že realizácia kapitol o udržateľnom rozvoji v obchodných dohodách by mala byť pre Európsku komisiu príležitosťou presadzovať riadnu správu verejných vecí a uplatňovanie základných európskych hodnôt;

| 44. | považuje nedávne rozhodnutie EÚ obnoviť vývozné dotácie na sušené mlieko a ďalšie mliečne výrobky, z ktorých sa fakticky dotuje poľnohospodársky obchod v Európe na úkor chudobných poľnohospodárov v rozvojových krajinách, za zjavné porušenie kľúčových zásad súdržnosti politík v záujme rozvoja a vyzýva Radu a Komisiu, aby toto rozhodnutie okamžite zrušili; |
| --- | --- |

44.

považuje nedávne rozhodnutie EÚ obnoviť vývozné dotácie na sušené mlieko a ďalšie mliečne výrobky, z ktorých sa fakticky dotuje poľnohospodársky obchod v Európe na úkor chudobných poľnohospodárov v rozvojových krajinách, za zjavné porušenie kľúčových zásad súdržnosti politík v záujme rozvoja a vyzýva Radu a Komisiu, aby toto rozhodnutie okamžite zrušili;

| 45. | žiada o zastavenie vývozných dotácií; z tohto hľadiska pripomína záväzok prijatý v roku 2001 v Dauhe všetkými členmi WTO uzavrieť rozvojové kolo rokovaní zamerané na odstránenie jestvujúcich nerovností v obchodnom systéme a na to, aby sa z obchodu stal nástroj rozvoja, ktorý by prispieval k odstráneniu chudoby a k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia; |
| --- | --- |

45.

žiada o zastavenie vývozných dotácií; z tohto hľadiska pripomína záväzok prijatý v roku 2001 v Dauhe všetkými členmi WTO uzavrieť rozvojové kolo rokovaní zamerané na odstránenie jestvujúcich nerovností v obchodnom systéme a na to, aby sa z obchodu stal nástroj rozvoja, ktorý by prispieval k odstráneniu chudoby a k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia;

| 46. | vyzýva Komisiu, aby náležite zohľadnila podmienky Parlamentu na udelenie súhlasu s uzavretím obchodných dohôd, a tak zabezpečila, že GR pre obchod bude mať koherentný mandát na obchodné rokovania; |
| --- | --- |

46.

vyzýva Komisiu, aby náležite zohľadnila podmienky Parlamentu na udelenie súhlasu s uzavretím obchodných dohôd, a tak zabezpečila, že GR pre obchod bude mať koherentný mandát na obchodné rokovania;

| 47. | žiada Komisiu, aby sa zaviazala, že prijala všetky dostupné opatrenia na to, aby ochránila svojich príslušných partnerov pred akýmikoľvek otrasmi na trhu, zatiaľ čo končí protokol o cukre a dochádza k reforme cukrového režimu EÚ; |
| --- | --- |

47.

žiada Komisiu, aby sa zaviazala, že prijala všetky dostupné opatrenia na to, aby ochránila svojich príslušných partnerov pred akýmikoľvek otrasmi na trhu, zatiaľ čo končí protokol o cukre a dochádza k reforme cukrového režimu EÚ;

| 48. | navrhuje ďalší rozvoj súčasných nástrojov EÚ na zníženie colných sadzieb, ako je systém GSP-/GSP+- a kapitoly v dohodách o voľnom obchode a o hospodárskom partnerstve, a ďalšiu integráciu medzinárodne dohodnutých pracovných a environmentálnych noriem do týchto nástrojov; |
| --- | --- |

48.

navrhuje ďalší rozvoj súčasných nástrojov EÚ na zníženie colných sadzieb, ako je systém GSP-/GSP+- a kapitoly v dohodách o voľnom obchode a o hospodárskom partnerstve, a ďalšiu integráciu medzinárodne dohodnutých pracovných a environmentálnych noriem do týchto nástrojov;

| 49. | opäť žiada Komisiu, aby plnohodnotne využila mechanizmy GSP a GSP+ na vybudovanie inštitučnej kapacity v rozvojových krajinách s cieľom zvýšiť ich vlastnú vnútornú súdržnosť pri príprave rozvojových stratégií; |
| --- | --- |

49.

opäť žiada Komisiu, aby plnohodnotne využila mechanizmy GSP a GSP+ na vybudovanie inštitučnej kapacity v rozvojových krajinách s cieľom zvýšiť ich vlastnú vnútornú súdržnosť pri príprave rozvojových stratégií;

| 50. | zdôrazňuje, že systematické konzultácie s organizáciami práce a odbormi týkajúce sa uplatňovania sociálnych a environmentálnych noriem v krajinách mimo EÚ, najmä pred uzavretím dohôd o hospodárskom partnerstve alebo pred poskytnutím výhod SVP + (systém všeobecných preferencií), by zabezpečili väčšiu súdržnosť obchodných politík, čo by prospelo udržateľnému rozvoju v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

50.

zdôrazňuje, že systematické konzultácie s organizáciami práce a odbormi týkajúce sa uplatňovania sociálnych a environmentálnych noriem v krajinách mimo EÚ, najmä pred uzavretím dohôd o hospodárskom partnerstve alebo pred poskytnutím výhod SVP + (systém všeobecných preferencií), by zabezpečili väčšiu súdržnosť obchodných politík, čo by prospelo udržateľnému rozvoju v rozvojových krajinách;

| 51. | uznáva, že podľa monitorovacej správy Komisie z roku 2009 o pomoci obchodu (KOM(2009)0160 v konečnom znení, s. 30) klesla výška prostriedkov vyhradených pre africké, karibské a tichomorské štáty (štáty AKT) z 2 975 miliónov EUR v roku 2005 na 2 097 miliónov EUR v roku 2007 a že podiel využívania celkových prostriedkov vyhradených v rámci pomoci EÚ obchodu krajinami AKT klesol z 50 % na 36 %, čo nie je v súlade s pôvodnými sľubmi dať prednosť odstraňovaniu chudoby a rozvoju; |
| --- | --- |

51.

uznáva, že podľa monitorovacej správy Komisie z roku 2009 o pomoci obchodu (KOM(2009)0160 v konečnom znení, s. 30) klesla výška prostriedkov vyhradených pre africké, karibské a tichomorské štáty (štáty AKT) z 2 975 miliónov EUR v roku 2005 na 2 097 miliónov EUR v roku 2007 a že podiel využívania celkových prostriedkov vyhradených v rámci pomoci EÚ obchodu krajinami AKT klesol z 50 % na 36 %, čo nie je v súlade s pôvodnými sľubmi dať prednosť odstraňovaniu chudoby a rozvoju;

| 52. | v tejto súvislosti víta všetky existujúce iniciatívy v oblasti obchodu s rozvojovými krajinami na úrovni EÚ a WTO, najmä iniciatívu Všetko okrem zbraní, SVP a SVP+, asymetriu a prechodné obdobia vo všetkých existujúcich európskych dohodách o partnerstve a pracovný program pomoci obchodu na roky 2010 – 2011, a požaduje revíziu tohto pracovného programu s cieľom posilniť jeho pákový efekt pri podpore udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

52.

v tejto súvislosti víta všetky existujúce iniciatívy v oblasti obchodu s rozvojovými krajinami na úrovni EÚ a WTO, najmä iniciatívu Všetko okrem zbraní, SVP a SVP+, asymetriu a prechodné obdobia vo všetkých existujúcich európskych dohodách o partnerstve a pracovný program pomoci obchodu na roky 2010 – 2011, a požaduje revíziu tohto pracovného programu s cieľom posilniť jeho pákový efekt pri podpore udržateľného rozvoja;

| 53. | uznáva významnú úlohu, ktorú môže hrať systém VSP+ Európskej únie pri podporovaní riadnej správy verejných vecí a udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách, a nabáda Komisiu, aby zabezpečila, že tento nástroj bude účinný a že dohovory MOP a OSN sa budú riadne vykonávať v miestnej praxi; |
| --- | --- |

53.

uznáva významnú úlohu, ktorú môže hrať systém VSP+ Európskej únie pri podporovaní riadnej správy verejných vecí a udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách, a nabáda Komisiu, aby zabezpečila, že tento nástroj bude účinný a že dohovory MOP a OSN sa budú riadne vykonávať v miestnej praxi;

| 54. | opätovne pripomína, že EÚ by mala podporovať rozvojové krajiny, ktoré využívajú tzv. pružné prvky obsiahnuté v dohode TRIPS, aby v rámci svojich vnútroštátnych programov v oblasti verejného zdravia mohli poskytovať lieky za prijateľné ceny; |
| --- | --- |

54.

opätovne pripomína, že EÚ by mala podporovať rozvojové krajiny, ktoré využívajú tzv. pružné prvky obsiahnuté v dohode TRIPS, aby v rámci svojich vnútroštátnych programov v oblasti verejného zdravia mohli poskytovať lieky za prijateľné ceny;

| 55. | víta ochrannú doložku o potravinovej bezpečnosti začlenenú do dohôd o hospodárskom partnerstve a nabáda Komisiu, aby zabezpečila jej účinné uplatňovanie; |
| --- | --- |

55.

víta ochrannú doložku o potravinovej bezpečnosti začlenenú do dohôd o hospodárskom partnerstve a nabáda Komisiu, aby zabezpečila jej účinné uplatňovanie;

| 56. | vyjadruje poľutovanie nad ustanoveniami dohody TRIPS+ zahrnutými do dohody o hospodárskom partnerstve CARIFORUM - ES a do dohôd, o ktorých sa rokuje s krajinami Andského spoločenstva a Strednej Ameriky, keďže tieto ustanovenia vytvárajú prekážky v prístupe k základným liekom; |
| --- | --- |

56.

vyjadruje poľutovanie nad ustanoveniami dohody TRIPS+ zahrnutými do dohody o hospodárskom partnerstve CARIFORUM - ES a do dohôd, o ktorých sa rokuje s krajinami Andského spoločenstva a Strednej Ameriky, keďže tieto ustanovenia vytvárajú prekážky v prístupe k základným liekom;

| 57. | naliehavo žiada Komisiu, aby v rámci rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve prestala uplatňovať súčasný prístup TRIPS-plus, pokiaľ ide o farmaceutické výrobky a lieky, a tak umožnila rozvojovým krajinám zabezpečiť lieky za dostupné ceny v rámci domácich programov verejného zdravia; |
| --- | --- |

57.

naliehavo žiada Komisiu, aby v rámci rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve prestala uplatňovať súčasný prístup TRIPS-plus, pokiaľ ide o farmaceutické výrobky a lieky, a tak umožnila rozvojovým krajinám zabezpečiť lieky za dostupné ceny v rámci domácich programov verejného zdravia;

| 58. | pripomína, že akékoľvek opatrenia dohodnuté v rámci rokovaní o medzinárodnej obchodnej dohode o boji proti falšovaniu (ACTA) na posilnenie právomocí pri cezhraničných kontrolách a konfiškácii tovaru by nemali poškodiť celosvetový prístup k legálnym, cenovo dostupným a bezpečným liekom; |
| --- | --- |

58.

pripomína, že akékoľvek opatrenia dohodnuté v rámci rokovaní o medzinárodnej obchodnej dohode o boji proti falšovaniu (ACTA) na posilnenie právomocí pri cezhraničných kontrolách a konfiškácii tovaru by nemali poškodiť celosvetový prístup k legálnym, cenovo dostupným a bezpečným liekom;

| 59. | je znepokojený nedávnymi prípadmi toho, že colné orgány členských štátov EÚ zadržali generické lieky pri tranzite v európskych prístavoch a na letiskách a zdôrazňuje, že takéto konanie podkopáva deklaráciu WTO o prístupe k liekom; žiada príslušné členské štáty EÚ, aby túto prax urýchlene zastavili; vyzýva Komisiu, aby Parlament ubezpečila o tom, že dohoda ACTA, o ktorej sa v súčasnosti rokuje, nebráni prístupu k liekom pre rozvojové krajiny; |
| --- | --- |

59.

je znepokojený nedávnymi prípadmi toho, že colné orgány členských štátov EÚ zadržali generické lieky pri tranzite v európskych prístavoch a na letiskách a zdôrazňuje, že takéto konanie podkopáva deklaráciu WTO o prístupe k liekom; žiada príslušné členské štáty EÚ, aby túto prax urýchlene zastavili; vyzýva Komisiu, aby Parlament ubezpečila o tom, že dohoda ACTA, o ktorej sa v súčasnosti rokuje, nebráni prístupu k liekom pre rozvojové krajiny;

| 60. | domnieva sa, že problému zmeny klímy treba čeliť prostredníctvom štrukturálnych reforiem a požaduje systematické hodnotenie rizika z hľadiska zmeny klímy týkajúce sa všetkých aspektov plánovania politiky a rozhodovania vrátane obchodu, poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti; žiada, aby sa výsledky tohto hodnotenia využili na formulovanie jasných a súdržných dokumentov o stratégii krajín a regiónov, ako aj pri všetkých rozvojových programoch a projektoch; |
| --- | --- |

60.

domnieva sa, že problému zmeny klímy treba čeliť prostredníctvom štrukturálnych reforiem a požaduje systematické hodnotenie rizika z hľadiska zmeny klímy týkajúce sa všetkých aspektov plánovania politiky a rozhodovania vrátane obchodu, poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti; žiada, aby sa výsledky tohto hodnotenia využili na formulovanie jasných a súdržných dokumentov o stratégii krajín a regiónov, ako aj pri všetkých rozvojových programoch a projektoch;

| 61. | víta nedávne vyjadrenia Komisie v tom zmysle, že opäť preskúma nariadenie (ES) č. 1383/2003, ktoré malo neplánované následky na tranzit generických liekov určených v konečnom dôsledku pre rozvojové krajiny cez EÚ; |
| --- | --- |

61.

víta nedávne vyjadrenia Komisie v tom zmysle, že opäť preskúma nariadenie (ES) č. 1383/2003, ktoré malo neplánované následky na tranzit generických liekov určených v konečnom dôsledku pre rozvojové krajiny cez EÚ;

| 62. | je presvedčený, že iniciatívy, ako napríklad patentový fond Unitaid pre lieky proti HIV/AIDS, môžu prispieť k zabezpečovaniu súdržnosti politík EÚ v oblasti zdravia a duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

62.

je presvedčený, že iniciatívy, ako napríklad patentový fond Unitaid pre lieky proti HIV/AIDS, môžu prispieť k zabezpečovaniu súdržnosti politík EÚ v oblasti zdravia a duševného vlastníctva;

| 63. | víta skutočnosť, že Komisia podporuje návrhy pomôcť domorodým spoločenstvám pri využívaní a získavaní osohu z ich tradičným znalostí a genetických zdrojov; |
| --- | --- |

63.

víta skutočnosť, že Komisia podporuje návrhy pomôcť domorodým spoločenstvám pri využívaní a získavaní osohu z ich tradičným znalostí a genetických zdrojov;

| 64. | víta vyjadrenia Komisie v tom zmysle, že ak nebude možné dosiahnuť dohodu v rámci WTO, EÚ by mohla znížiť clá na výrobky šetrné voči životnému prostrediu spoločne s podobne zmýšľajúcimi krajinami; |
| --- | --- |

64.

víta vyjadrenia Komisie v tom zmysle, že ak nebude možné dosiahnuť dohodu v rámci WTO, EÚ by mohla znížiť clá na výrobky šetrné voči životnému prostrediu spoločne s podobne zmýšľajúcimi krajinami;

| 65. | podporuje úsilie Komisie o uľahčenie prevodu technológií do rozvojových krajín, najmä nízkouhlíkových technológií a technológií odolných voči klíme, ktoré sú nevyhnutné na prispôsobenie sa zmene klímy; |
| --- | --- |

65.

podporuje úsilie Komisie o uľahčenie prevodu technológií do rozvojových krajín, najmä nízkouhlíkových technológií a technológií odolných voči klíme, ktoré sú nevyhnutné na prispôsobenie sa zmene klímy;

| 66. | uznáva hospodársky význam remitencií do rozvojových krajín, ale zdôrazňuje, že pri vykonávaní dvojstranných obchodných dohôd je nutné zaoberať sa otázkou úniku mozgov, najmä v zdravotníckom sektore; |
| --- | --- |

66.

uznáva hospodársky význam remitencií do rozvojových krajín, ale zdôrazňuje, že pri vykonávaní dvojstranných obchodných dohôd je nutné zaoberať sa otázkou úniku mozgov, najmä v zdravotníckom sektore;

| 67. | vyzdvihuje prácu, ktorú v oblasti daňových únikov páchaných nadnárodnými spoločnosťami EÚ v rozvojových krajinách vykonali mnohé organizácie občianskej spoločnosti, a žiada Komisiu, aby zohľadnila ich odporúčania pri budúcich rokovaniach; |
| --- | --- |

67.

vyzdvihuje prácu, ktorú v oblasti daňových únikov páchaných nadnárodnými spoločnosťami EÚ v rozvojových krajinách vykonali mnohé organizácie občianskej spoločnosti, a žiada Komisiu, aby zohľadnila ich odporúčania pri budúcich rokovaniach;

| 68. | víta mechanizmy posilňovania PCD v rámci Komisie, najmä systém medziútvarových konzultácií, proces hodnotenia vplyvu, hodnotenie vplyvu z hľadiska trvalej udržateľnosti a medziútvarovú skupinu na podporu kvality, a prípadne strategické environmentálne hodnotenie; zaujímalo by ho však, aké kritériá použilo GR pre rozvoj pri rozhodovaní o zamietnutí nesúdržných politických iniciatív, a žiada o väčšiu transparentnosť, pokiaľ ide o výsledok medziútvarových konzultácií; žiada, aby informácie získané pri hodnoteniach vplyvov boli poskytované Európskemu parlamentu v zrozumiteľnejšej forme a aby bol do týchto mechanizmov výraznejšie zapojený Európsky parlament, národné parlamenty a rozvojové krajiny; |
| --- | --- |

68.

víta mechanizmy posilňovania PCD v rámci Komisie, najmä systém medziútvarových konzultácií, proces hodnotenia vplyvu, hodnotenie vplyvu z hľadiska trvalej udržateľnosti a medziútvarovú skupinu na podporu kvality, a prípadne strategické environmentálne hodnotenie; zaujímalo by ho však, aké kritériá použilo GR pre rozvoj pri rozhodovaní o zamietnutí nesúdržných politických iniciatív, a žiada o väčšiu transparentnosť, pokiaľ ide o výsledok medziútvarových konzultácií; žiada, aby informácie získané pri hodnoteniach vplyvov boli poskytované Európskemu parlamentu v zrozumiteľnejšej forme a aby bol do týchto mechanizmov výraznejšie zapojený Európsky parlament, národné parlamenty a rozvojové krajiny;

| 69. | žiada, aby zo stratégie pomoci obchodu mali prospech všetky rozvojové krajiny, a nie len tie, ktoré súhlasia s väčšou liberalizáciou svojich trhov; počas obchodných rokovaní, najmä v súvislosti s dohodami o hospodárskom partnerstve, požaduje, aby Komisia nevnucovala otvorenie kapitoly rokovaní o singapurských otázkach a finančných službách, a aby neuzatvárala dohodu tohto typu bez toho, aby tieto krajiny mali možnosť vopred vytvoriť vhodný regulačný rámec a rámec pre vnútroštátny dohľad; |
| --- | --- |

69.

žiada, aby zo stratégie pomoci obchodu mali prospech všetky rozvojové krajiny, a nie len tie, ktoré súhlasia s väčšou liberalizáciou svojich trhov; počas obchodných rokovaní, najmä v súvislosti s dohodami o hospodárskom partnerstve, požaduje, aby Komisia nevnucovala otvorenie kapitoly rokovaní o singapurských otázkach a finančných službách, a aby neuzatvárala dohodu tohto typu bez toho, aby tieto krajiny mali možnosť vopred vytvoriť vhodný regulačný rámec a rámec pre vnútroštátny dohľad;

| 70. | žiada Komisiu, aby do obchodných dohôd, o ktorých rokuje Európska únia, boli systematicky vkladané právne záväzné sociálne a environmentálne normy, a to so zámerom podporovať cieľ obchodu v službách rozvoja; |
| --- | --- |

70.

žiada Komisiu, aby do obchodných dohôd, o ktorých rokuje Európska únia, boli systematicky vkladané právne záväzné sociálne a environmentálne normy, a to so zámerom podporovať cieľ obchodu v službách rozvoja;

| 71. | žiada Komisiu, aby začala s hodnoteniami vplyvu skôr, t. j. predtým, ako už výrazne pokročí proces vypracúvania politických iniciatív, a aby sa pri nich opierala o jestvujúce alebo osobitne vykonané dôkazové štúdie, a aby systematicky zahŕňala sociálny, environmentálny a ľudskoprávny rozmer, pretože prípadná analýza je najužitočnejšia a najpraktickejšia so zreteľom na nedostatok údajov a zložitosť PCD; žiada Komisiu, aby zahrnula výsledky hodnotení vplyvu do regionálnych a národných strategických dokumentov nástroja rozvojovej spolupráce (DCI) spolu s návrhmi ďalších krokov; |
| --- | --- |

71.

žiada Komisiu, aby začala s hodnoteniami vplyvu skôr, t. j. predtým, ako už výrazne pokročí proces vypracúvania politických iniciatív, a aby sa pri nich opierala o jestvujúce alebo osobitne vykonané dôkazové štúdie, a aby systematicky zahŕňala sociálny, environmentálny a ľudskoprávny rozmer, pretože prípadná analýza je najužitočnejšia a najpraktickejšia so zreteľom na nedostatok údajov a zložitosť PCD; žiada Komisiu, aby zahrnula výsledky hodnotení vplyvu do regionálnych a národných strategických dokumentov nástroja rozvojovej spolupráce (DCI) spolu s návrhmi ďalších krokov;

| 72. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že z 82 hodnotení vplyvov, ktoré v roku 2009 Komisia vykonala, sa len jediné venovalo rozvoju; zdôrazňuje potrebu systematického prístupu k meraniu výkonnosti v oblasti PCD; preto žiada Komisiu, aby odbor plánovania a súdržnosti politík v rámci GR DEVE mal ústrednú úlohu pri zlepšovaní zohľadňovania PCD; |
| --- | --- |

72.

vyjadruje znepokojenie nad tým, že z 82 hodnotení vplyvov, ktoré v roku 2009 Komisia vykonala, sa len jediné venovalo rozvoju; zdôrazňuje potrebu systematického prístupu k meraniu výkonnosti v oblasti PCD; preto žiada Komisiu, aby odbor plánovania a súdržnosti politík v rámci GR DEVE mal ústrednú úlohu pri zlepšovaní zohľadňovania PCD;

| 73. | vyzýva Komisiu, aby zapojila Európsky parlament do procesu vypracúvania správy Komisie o PCD, napríklad pokiaľ ide o dotazník, lepší časový rozvrh, a aby zohľadnila iniciatívne správy Parlamentu; |
| --- | --- |

73.

vyzýva Komisiu, aby zapojila Európsky parlament do procesu vypracúvania správy Komisie o PCD, napríklad pokiaľ ide o dotazník, lepší časový rozvrh, a aby zohľadnila iniciatívne správy Parlamentu;

| 74. | žiada Komisiu, aby zapojila delegácie EÚ do činnosti týkajúcej sa PCD, a to tak, že v rámci každej delegácie určí ústredia zodpovedné za PCD, ktoré budú monitorovať dosah politiky EÚ na úrovni partnerskej krajiny; žiada, aby sa PCD stala súčasťou odbornej prípravy zamestnancov; vyzýva Komisiu, aby každoročne zverejňovala výsledky konzultácií v teréne, ktoré realizujú delegácie EÚ; na tento účel vyzýva Komisiu, aby delegáciám zabezpečila dostatočnú kapacitu, aby boli schopné viesť rozsiahle konzultácie s miestnymi vládami, parlamentmi zaručiť možnosti aktívnej účasti neštátnych subjektov a občianskej spoločnosti na problematike PCD; |
| --- | --- |

74.

žiada Komisiu, aby zapojila delegácie EÚ do činnosti týkajúcej sa PCD, a to tak, že v rámci každej delegácie určí ústredia zodpovedné za PCD, ktoré budú monitorovať dosah politiky EÚ na úrovni partnerskej krajiny; žiada, aby sa PCD stala súčasťou odbornej prípravy zamestnancov; vyzýva Komisiu, aby každoročne zverejňovala výsledky konzultácií v teréne, ktoré realizujú delegácie EÚ; na tento účel vyzýva Komisiu, aby delegáciám zabezpečila dostatočnú kapacitu, aby boli schopné viesť rozsiahle konzultácie s miestnymi vládami, parlamentmi zaručiť možnosti aktívnej účasti neštátnych subjektov a občianskej spoločnosti na problematike PCD;

| 75. | navrhuje, aby zamestnanci Európskej komisie a členovia delegácií Rady pracujúci v oblasti PCD boli školení, s cieľom zvyšovania ich povedomia o tomto politikom cieli; |
| --- | --- |

75.

navrhuje, aby zamestnanci Európskej komisie a členovia delegácií Rady pracujúci v oblasti PCD boli školení, s cieľom zvyšovania ich povedomia o tomto politikom cieli;

| 76. | vyzýva Komisiu, aby poverila komisára pre rozvoj výlučnou zodpovednosťou za prostriedky pridelené krajinám, štátne, regionálne a národné strategické dokumenty, národné a viacročné indikatívne programy, výročné akčné programy a realizáciu pomoci vo všetkých rozvojových krajinách, a to v úzkej spolupráci s Vysokým predstaviteľom a komisárom pre ľudské práva, s cieľom predísť nesúdržným prístupom v rámci kolégia a Rady; |
| --- | --- |

76.

vyzýva Komisiu, aby poverila komisára pre rozvoj výlučnou zodpovednosťou za prostriedky pridelené krajinám, štátne, regionálne a národné strategické dokumenty, národné a viacročné indikatívne programy, výročné akčné programy a realizáciu pomoci vo všetkých rozvojových krajinách, a to v úzkej spolupráci s Vysokým predstaviteľom a komisárom pre ľudské práva, s cieľom predísť nesúdržným prístupom v rámci kolégia a Rady;

| 77. | žiada členské štáty a ich národné parlamenty, aby presadzovali PCD prostredníctvom konkrétneho pracovného programu so záväzným časovým rozpisom, s cieľom zlepšiť európsky pracovný program v oblasti PCD, ako aj úsilie o pomoc a súčasne zabezpečiť, aby táto agenda nenarúšala rozvojové stratégie partnerských krajín; |
| --- | --- |

77.

žiada členské štáty a ich národné parlamenty, aby presadzovali PCD prostredníctvom konkrétneho pracovného programu so záväzným časovým rozpisom, s cieľom zlepšiť európsky pracovný program v oblasti PCD, ako aj úsilie o pomoc a súčasne zabezpečiť, aby táto agenda nenarúšala rozvojové stratégie partnerských krajín;

| 78. | navrhuje, aby sa PCD zaradila do preskúmania DCI v polovici obdobia, najmä čo sa týka predmetných tematických programov; |
| --- | --- |

78.

navrhuje, aby sa PCD zaradila do preskúmania DCI v polovici obdobia, najmä čo sa týka predmetných tematických programov;

| 79. | navrhuje, aby súčasťou každého pracovného programu predsedníctva boli konkrétne záväzky v oblasti PCD; |
| --- | --- |

79.

navrhuje, aby súčasťou každého pracovného programu predsedníctva boli konkrétne záväzky v oblasti PCD;

| 80. | navrhuje, aby Rada zlepšila činnosť existujúcich štruktúr na posilnenie PCD, napríklad tým, že uskutoční viac spoločných schôdzí pracovných skupín a verejne sprístupní pracovný program; |
| --- | --- |

80.

navrhuje, aby Rada zlepšila činnosť existujúcich štruktúr na posilnenie PCD, napríklad tým, že uskutoční viac spoločných schôdzí pracovných skupín a verejne sprístupní pracovný program;

| 81. | navrhuje každé dva roky vypracovať správu Európskeho parlamentu o PCD; navrhuje všetkým svojim výborom vypracovať správy, ktoré sa zaoberajú príslušnými rozvojovými hľadiskami; |
| --- | --- |

81.

navrhuje každé dva roky vypracovať správu Európskeho parlamentu o PCD; navrhuje všetkým svojim výborom vypracovať správy, ktoré sa zaoberajú príslušnými rozvojovými hľadiskami;

| 82. | zdôrazňuje dôležitosť spolupráce medzi výbormi v rámci Európskeho parlamentu; na tento účel navrhuje, aby v prípade, že sa vo výbore diskutuje o citlivej problematike týkajúcej sa PCD, museli ostatné výbory byť úzko pridružené, a v prípade, že výbor organizuje vypočutie odborníkov o citlivej problematike týkajúcej sa PCD, museli sa ostatné výbory podieľať na organizácii tohto vypočutia; |
| --- | --- |

82.

zdôrazňuje dôležitosť spolupráce medzi výbormi v rámci Európskeho parlamentu; na tento účel navrhuje, aby v prípade, že sa vo výbore diskutuje o citlivej problematike týkajúcej sa PCD, museli ostatné výbory byť úzko pridružené, a v prípade, že výbor organizuje vypočutie odborníkov o citlivej problematike týkajúcej sa PCD, museli sa ostatné výbory podieľať na organizácii tohto vypočutia;

| 83. | žiada o inštitucionálne vyjasnenie týkajúce sa oznámenia Komisie o súdržnosti politík (KOM(2009)0458), a to vo veci rozšíreného partnerstva a dialógu s rozvojovými krajinami v otázke PCD; pýta sa, či by toto rozšírené partnerstvo zahŕňalo i mechanizmus na poskytovanie rád rozvojovým krajinám v tom smere, čo tieto krajiny samé môžu urobiť pre podporu PCD, a plán budovania kapacít na úrovni krajiny na realizáciu hodnotení v oblasti PCD; |
| --- | --- |

83.

žiada o inštitucionálne vyjasnenie týkajúce sa oznámenia Komisie o súdržnosti politík (KOM(2009)0458), a to vo veci rozšíreného partnerstva a dialógu s rozvojovými krajinami v otázke PCD; pýta sa, či by toto rozšírené partnerstvo zahŕňalo i mechanizmus na poskytovanie rád rozvojovým krajinám v tom smere, čo tieto krajiny samé môžu urobiť pre podporu PCD, a plán budovania kapacít na úrovni krajiny na realizáciu hodnotení v oblasti PCD;

| 84. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

84.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0039.

(3)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0325.

(4)  ACP-EU/100.568/09/fin.

(5)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(6)  Ú. v. EÚ C 250 E, 25.10.2007, s. 77.

(7)  Ú. v. EÚ C 263 E, 16.10.2008, s. 633.

(8)  Ú. v. EÚ C 286 E, 27.11.2009, s. 5.

(9)  Ú. v. EÚ C 297 E, 20.11.2008, s. 201.

(10)  Ú. v. EÚ C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

(11)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

(12)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(13)  Súdržnosť politík v záujme rozvoja: inštitucionálne prístupy: technický seminár: seminár OECD, ktorý sa konal 13. októbra 2003 v Paríži.

(14)  Článok 35 spoločného vyhlásenia Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie: Európsky konsenzus (2006/C 46/01).

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/58

---

Utorok 18. mája 2010Sankcie za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy

P7_TA(2010)0175

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o sankciách za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy (2009/2154(INI))

2011/C 161 E/08

Európsky parlament,

so zreteľom na správu Komisie, v ktorej sa analyzujú sankcie za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, ustanovené v právnych predpisoch členských štátov (KOM(2009)0225),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0130/2010),

| A. | keďže Európska únia vytvorila v uplynulých rokoch systém sociálnych pravidiel v oblasti cestnej dopravy prostredníctvom prijatia nariadenia (EHS) č. 3821/85 a nariadenia (ES) č. 561/2006, ako aj smernice 2006/22/ES s cieľom zvýšiť bezpečnosť na cestách a zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia vytvorila v uplynulých rokoch systém sociálnych pravidiel v oblasti cestnej dopravy prostredníctvom prijatia nariadenia (EHS) č. 3821/85 a nariadenia (ES) č. 561/2006, ako aj smernice 2006/22/ES s cieľom zvýšiť bezpečnosť na cestách a zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž,

| B. | keďže systémy sankcií v členských štátoch Európskej únie sú výsledkom historického vývoja, a preto sú veľmi odlišné a v extrémnych prípadoch môžu byť pokuty až desaťkrát vyššie v jednom štáte v porovnaní s iným, |
| --- | --- |

B.

keďže systémy sankcií v členských štátoch Európskej únie sú výsledkom historického vývoja, a preto sú veľmi odlišné a v extrémnych prípadoch môžu byť pokuty až desaťkrát vyššie v jednom štáte v porovnaní s iným,

| C. | keďže právny stav týkajúci sa medzinárodnej dopravy je pre podniky a najmä pre vodičov neprehľadný, členské štáty musia pri vykonávaní nariadení čeliť veľkým výzvam a súčasná situácia nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, |
| --- | --- |

C.

keďže právny stav týkajúci sa medzinárodnej dopravy je pre podniky a najmä pre vodičov neprehľadný, členské štáty musia pri vykonávaní nariadení čeliť veľkým výzvam a súčasná situácia nie je zlučiteľná s vnútorným trhom,

| D. | znepokojený informáciami o nedostatkoch zistených v rámci digitálnych tachografov, čím sa stávajú veľmi zraniteľné voči manipulácii, |
| --- | --- |

D.

znepokojený informáciami o nedostatkoch zistených v rámci digitálnych tachografov, čím sa stávajú veľmi zraniteľné voči manipulácii,

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta správu Komisie, v ktorej sa analyzujú sankcie za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, ustanovené v právnych predpisoch členských štátov; s poľutovaním však konštatuje, že kvôli chýbajúcim údajom jednotlivých členských štátov správa nie je úplnou analýzou súčasnej situácie v Európe; vyzýva Komisiu, aby od členských štátov vyžiadala chýbajúce informácie; |
| --- | --- |

1.

víta správu Komisie, v ktorej sa analyzujú sankcie za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, ustanovené v právnych predpisoch členských štátov; s poľutovaním však konštatuje, že kvôli chýbajúcim údajom jednotlivých členských štátov správa nie je úplnou analýzou súčasnej situácie v Európe; vyzýva Komisiu, aby od členských štátov vyžiadala chýbajúce informácie;

| 2. | konštatuje, že správa Komisie sa týka kategorizácie porušení ustanovení podľa novej prílohy III smernice Komisie 2006/22/ES bez ohľadu na lehotu uvedenia do účinnosti podľa článku 2 ods. 1 smernice Komisie 2009/5/ES; |
| --- | --- |

2.

konštatuje, že správa Komisie sa týka kategorizácie porušení ustanovení podľa novej prílohy III smernice Komisie 2006/22/ES bez ohľadu na lehotu uvedenia do účinnosti podľa článku 2 ods. 1 smernice Komisie 2009/5/ES;

| 3. | vyzýva preto Komisiu, aby už v roku 2010 predložila aktualizovanú a úplnú správu o vykonaní novej prílohy III smernice 2006/22/ES; |
| --- | --- |

3.

vyzýva preto Komisiu, aby už v roku 2010 predložila aktualizovanú a úplnú správu o vykonaní novej prílohy III smernice 2006/22/ES;

| 4. | poukazuje na to, že v predchádzajúcich obdobiach došlo k výrazným oneskoreniam, napríklad v súčasnej správe (24. správa Komisie o vykonávaní sociálnych predpisov v cestnej doprave) z 3. augusta 2009 sa najprv opravili údaje za obdobie rokov 2005 a 2006, na základe čoho len ťažko možno vyvodiť závery týkajúce sa skutočného stavu harmonizácie sociálnych ustanovení pre vodičov v cestnej doprave; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že v predchádzajúcich obdobiach došlo k výrazným oneskoreniam, napríklad v súčasnej správe (24. správa Komisie o vykonávaní sociálnych predpisov v cestnej doprave) z 3. augusta 2009 sa najprv opravili údaje za obdobie rokov 2005 a 2006, na základe čoho len ťažko možno vyvodiť závery týkajúce sa skutočného stavu harmonizácie sociálnych ustanovení pre vodičov v cestnej doprave;

| 5. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urobili všetko pre zabezpečenie rýchlejšieho dosiahnutia cieľov uvedených v článku 17 nariadenia (ES) č. 561/2006 s cieľom získať aktuálnejšie štatistiky pre nasledujúce harmonizačné opatrenia; |
| --- | --- |

5.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urobili všetko pre zabezpečenie rýchlejšieho dosiahnutia cieľov uvedených v článku 17 nariadenia (ES) č. 561/2006 s cieľom získať aktuálnejšie štatistiky pre nasledujúce harmonizačné opatrenia;

| 6. | poukazuje na skutočnosť, že takisto v prílohe IV nariadenia (ES) č. 1071/2009 sa uvádzajú závažné porušenia v zmysle tohto nariadenia; domnieva sa preto, že je mimoriadne nevyhnutná harmonizovaná kategorizácia závažných porušení pravidiel v sociálnej oblasti; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na skutočnosť, že takisto v prílohe IV nariadenia (ES) č. 1071/2009 sa uvádzajú závažné porušenia v zmysle tohto nariadenia; domnieva sa preto, že je mimoriadne nevyhnutná harmonizovaná kategorizácia závažných porušení pravidiel v sociálnej oblasti;

Podstatné rozdiely medzi členskými štátmi

| 7. | konštatuje, že sankcie za závažné porušenie pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, ustanovené v právnych predpisoch členských štátov sa odlišujú, nielen pokiaľ ide o výšku pokuty, ale aj o typ a kategorizáciu sankcií; |
| --- | --- |

7.

konštatuje, že sankcie za závažné porušenie pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, ustanovené v právnych predpisoch členských štátov sa odlišujú, nielen pokiaľ ide o výšku pokuty, ale aj o typ a kategorizáciu sankcií;

| 8. | poukazuje na skutočnosť, že uvedené rozdiely môžu vyplývať okrem hospodárskych a geografických podmienok aj z odlišných právnych systémov členských štátov týkajúcich sa trestných konaní a odlišných politických prístupov v oblasti bezpečnosti cestnej dopravy; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na skutočnosť, že uvedené rozdiely môžu vyplývať okrem hospodárskych a geografických podmienok aj z odlišných právnych systémov členských štátov týkajúcich sa trestných konaní a odlišných politických prístupov v oblasti bezpečnosti cestnej dopravy;

| 9. | konštatuje, že pravidlá v sociálnej oblasti, týkajúce sa cestnej dopravy, najmä nariadenie (EHS) č. 3821/85 a nariadenie (ES) č. 561/2006, ako aj smernica 2006/22/ES ponechávajú členským štátom veľa priestoru na výklad; ľutuje, že mnoho nepresných formulácií v európskych nariadeniach vedie nevyhnutne k nejednotnému uplatňovaniu v členských štátoch; zastáva názor, že na dosiahnutie ďalšej harmonizácie potrebujeme predovšetkým jednotný a záväzný výklad týchto nariadení a smerníc; |
| --- | --- |

9.

konštatuje, že pravidlá v sociálnej oblasti, týkajúce sa cestnej dopravy, najmä nariadenie (EHS) č. 3821/85 a nariadenie (ES) č. 561/2006, ako aj smernica 2006/22/ES ponechávajú členským štátom veľa priestoru na výklad; ľutuje, že mnoho nepresných formulácií v európskych nariadeniach vedie nevyhnutne k nejednotnému uplatňovaniu v členských štátoch; zastáva názor, že na dosiahnutie ďalšej harmonizácie potrebujeme predovšetkým jednotný a záväzný výklad týchto nariadení a smerníc;

| 10. | s poľutovaním konštatuje, že pokiaľ ide o závažné porušenia, niektoré členské štáty nerozlišujú sankcie; vyzýva členské štáty, aby ustanovili vnútroštátne právne predpisy, ktoré budú efektívne, primerané a odrádzajúce a budú zohľadňovať závažnosť porušení; |
| --- | --- |

10.

s poľutovaním konštatuje, že pokiaľ ide o závažné porušenia, niektoré členské štáty nerozlišujú sankcie; vyzýva členské štáty, aby ustanovili vnútroštátne právne predpisy, ktoré budú efektívne, primerané a odrádzajúce a budú zohľadňovať závažnosť porušení;

Ďalšia harmonizácia

| 11. | zdôrazňuje, že účinný, vyrovnaný a odrádzajúci systém sankcií sa môže zakladať iba na jasných, transparentných a porovnateľných sankciách medzi členskými štátmi; vyzýva členské štáty, aby hľadali legislatívne a praktické riešenia s cieľom znížiť čiastočne veľmi veľké rozdiely týkajúce sa typu a výšky sankcií; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že účinný, vyrovnaný a odrádzajúci systém sankcií sa môže zakladať iba na jasných, transparentných a porovnateľných sankciách medzi členskými štátmi; vyzýva členské štáty, aby hľadali legislatívne a praktické riešenia s cieľom znížiť čiastočne veľmi veľké rozdiely týkajúce sa typu a výšky sankcií;

| 12. | vyzýva Komisiu, aby po konzultácii s kontrolnými orgánmi a zástupcami odvetvia dopravy vytvorila jednotný a záväzný výklad nariadenia týkajúceho sa doby jazdy a odpočinku; kontrolné orgány by mali tento výklad zohľadniť; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu, aby po konzultácii s kontrolnými orgánmi a zástupcami odvetvia dopravy vytvorila jednotný a záväzný výklad nariadenia týkajúceho sa doby jazdy a odpočinku; kontrolné orgány by mali tento výklad zohľadniť;

| 13. | domnieva sa, že v súvislosti s ďalšou harmonizáciou typov sankcií a výšky pokút je potrebná kategorizácia pokút spojená s kategorizáciou sankcií a tiež je potrebné ustanoviť minimálnu a maximálnu výšku sankcií pre jednotlivé porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy; zdôrazňuje, že pri usmerňovaní sankcií musia byť spravodlivé pokuty v rôznych členských štátoch v súlade s objektívnymi kritériami (ako HDP alebo geografické faktory) a musia byť vyvážené účinným odstrašujúcim prostriedkom proti vážnym porušeniam predpisov; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že v súvislosti s ďalšou harmonizáciou typov sankcií a výšky pokút je potrebná kategorizácia pokút spojená s kategorizáciou sankcií a tiež je potrebné ustanoviť minimálnu a maximálnu výšku sankcií pre jednotlivé porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy; zdôrazňuje, že pri usmerňovaní sankcií musia byť spravodlivé pokuty v rôznych členských štátoch v súlade s objektívnymi kritériami (ako HDP alebo geografické faktory) a musia byť vyvážené účinným odstrašujúcim prostriedkom proti vážnym porušeniam predpisov;

| 14. | poukazuje na skutočnosť, že nová príloha III k smernici 2006/22/ES, ktorá bola uvedená smernicou Komisie 2009/5/ES, poskytuje základ na spoločné pochopenie toho, čo by sa malo považovať za závažné porušenie predpisov v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, ustanovených v právnych predpisoch členských štátov; dôrazne vyzýva členské štáty, aby prijali nevyhnutné zákony a iné právne predpisy na rýchlu transpozíciu smernice Komisie č. 2009/5/ES; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na skutočnosť, že nová príloha III k smernici 2006/22/ES, ktorá bola uvedená smernicou Komisie 2009/5/ES, poskytuje základ na spoločné pochopenie toho, čo by sa malo považovať za závažné porušenie predpisov v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, ustanovených v právnych predpisoch členských štátov; dôrazne vyzýva členské štáty, aby prijali nevyhnutné zákony a iné právne predpisy na rýchlu transpozíciu smernice Komisie č. 2009/5/ES;

| 15. | okrem toho pripomína, že Lisabonská zmluva pridala v Zmluve o fungovaní Európskej únie nový článok 83 ods. 2 o aproximácii zákonov a iných právnych predpisov členských štátov v oblasti trestného práva; žiada Komisiu, aby preskúmala uvedené nové legislatívne prostriedky v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach a do dvanástich mesiacov predložila Rade a Európskemu parlamentu správu o možných harmonizačných opatreniach vrátane aspektov týkajúcich sa bezpečnosti cestnej premávky a cezhraničného vymáhania pokút, ak to doteraz neurobila; |
| --- | --- |

15.

okrem toho pripomína, že Lisabonská zmluva pridala v Zmluve o fungovaní Európskej únie nový článok 83 ods. 2 o aproximácii zákonov a iných právnych predpisov členských štátov v oblasti trestného práva; žiada Komisiu, aby preskúmala uvedené nové legislatívne prostriedky v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach a do dvanástich mesiacov predložila Rade a Európskemu parlamentu správu o možných harmonizačných opatreniach vrátane aspektov týkajúcich sa bezpečnosti cestnej premávky a cezhraničného vymáhania pokút, ak to doteraz neurobila;

| 16. | víta, že Komisia podľa článku 22 ods. 4 nariadenia (ES) č. 561/2006 pripravila „usmernenia“ na podporu členských štátov pri vnútroštátnom výklade a uplatňovaní tohto nariadenia; konštatuje však, že uvedené usmernenia nie sú právne záväzné, a preto nesplnili cieľ zameraný na jednotné uplatňovanie v členských štátoch; |
| --- | --- |

16.

víta, že Komisia podľa článku 22 ods. 4 nariadenia (ES) č. 561/2006 pripravila „usmernenia“ na podporu členských štátov pri vnútroštátnom výklade a uplatňovaní tohto nariadenia; konštatuje však, že uvedené usmernenia nie sú právne záväzné, a preto nesplnili cieľ zameraný na jednotné uplatňovanie v členských štátoch;

| 17. | domnieva sa, že na vytvorenie vnútorného dopravného trhu a na zabezpečenie právnej istoty pre vodičov a podniky sa musí harmonizovať uplatňovanie právnych predpisov; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby v spolupráci s organizáciami CORTE a Euro Côntrole Route a sieťou európskej dopravnej polície TISPOL vypracovala návrhy, ktoré by ukončili diskriminujúce uplatňovanie právnych predpisov v cestnej doprave; poukazuje na nevyhnutnosť jednotného presadzovania nariadenia (ES) č. 561/2006 a nariadenia (EHS) č. 3821/85 podľa článkov; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že na vytvorenie vnútorného dopravného trhu a na zabezpečenie právnej istoty pre vodičov a podniky sa musí harmonizovať uplatňovanie právnych predpisov; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby v spolupráci s organizáciami CORTE a Euro Côntrole Route a sieťou európskej dopravnej polície TISPOL vypracovala návrhy, ktoré by ukončili diskriminujúce uplatňovanie právnych predpisov v cestnej doprave; poukazuje na nevyhnutnosť jednotného presadzovania nariadenia (ES) č. 561/2006 a nariadenia (EHS) č. 3821/85 podľa článkov;

| 18. | žiada členské štáty, aby pri vykonávaní predpisov v sociálnej oblasti dodržiavali uvedené usmernenia s cieľom uskutočniť harmonizovanú transpozíciu; |
| --- | --- |

18.

žiada členské štáty, aby pri vykonávaní predpisov v sociálnej oblasti dodržiavali uvedené usmernenia s cieľom uskutočniť harmonizovanú transpozíciu;

Kontroly

| 19. | dôrazne upozorňuje na skutočnosť, že iba prostredníctvom dôsledného a nediskriminačného presadzovania platných právnych predpisov je možné predchádzať nespravodlivej hospodárskej súťaži a zabezpečiť bezpečnosť cestnej dopravy; dôrazne upozorňuje na skutočnosť, že na vykonávanie právnych predpisov v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, je nevyhnutný harmonizovaný a účinný prístup ku kontrolám; |
| --- | --- |

19.

dôrazne upozorňuje na skutočnosť, že iba prostredníctvom dôsledného a nediskriminačného presadzovania platných právnych predpisov je možné predchádzať nespravodlivej hospodárskej súťaži a zabezpečiť bezpečnosť cestnej dopravy; dôrazne upozorňuje na skutočnosť, že na vykonávanie právnych predpisov v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy, je nevyhnutný harmonizovaný a účinný prístup ku kontrolám;

| 20. | poukazuje na skutočnosť, že dopravná situácia, pokiaľ ide o infraštruktúru, objem a intenzitu dopravy, je v jednotlivých členských štátoch veľmi odlišná, a zdôrazňuje, že tieto faktory by sa, okrem iného, mohli zohľadniť pri určovaní frekvencie kontrol, ktorých hlavným cieľom je dodržiavanie právnych predpisov v sociálnej oblasti; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na skutočnosť, že dopravná situácia, pokiaľ ide o infraštruktúru, objem a intenzitu dopravy, je v jednotlivých členských štátoch veľmi odlišná, a zdôrazňuje, že tieto faktory by sa, okrem iného, mohli zohľadniť pri určovaní frekvencie kontrol, ktorých hlavným cieľom je dodržiavanie právnych predpisov v sociálnej oblasti;

| 21. | je presvedčený, že Komisia by mala vypracovať a podporovať takýto harmonizovaný prístup ku kontrolám a pôsobiť regulačne s cieľom odstrániť prekážky pre európsky vnútorný trh a zlepšiť bezpečnosť cestnej premávky; vyzýva Komisiu, aby v záujme dosiahnutia týchto cieľov vytvorila účinný a vhodný koordinačný nástroj na európskej úrovni; |
| --- | --- |

21.

je presvedčený, že Komisia by mala vypracovať a podporovať takýto harmonizovaný prístup ku kontrolám a pôsobiť regulačne s cieľom odstrániť prekážky pre európsky vnútorný trh a zlepšiť bezpečnosť cestnej premávky; vyzýva Komisiu, aby v záujme dosiahnutia týchto cieľov vytvorila účinný a vhodný koordinačný nástroj na európskej úrovni;

| 22. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala odporúčania a európske minimálne normy pre odbornú prípravu kontrolných orgánov a koordináciu spolupráce medzi týmito orgánmi; žiada Komisiu, aby zlepšila získavanie štatistických údajov na vierohodnú analýzu účinného presadzovania a podporovala harmonizovaný postup členských štátov v otázkach presadzovania právnych predpisov; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala odporúčania a európske minimálne normy pre odbornú prípravu kontrolných orgánov a koordináciu spolupráce medzi týmito orgánmi; žiada Komisiu, aby zlepšila získavanie štatistických údajov na vierohodnú analýzu účinného presadzovania a podporovala harmonizovaný postup členských štátov v otázkach presadzovania právnych predpisov;

| 23. | vyzýva členské štáty, aby pracovníkov, ktorí budú za uplatňovanie právnych predpisov v praxi zodpovední, školili vždy v súlade s najnovším vývojom v oblasti získavania údajov a pri presadzovaní spoločných noriem úzko spolupracovali s Komisiou s cieľom podporiť harmonizovaný prístup ku kontrolám a tým vytvoriť právnu istotu; |
| --- | --- |

23.

vyzýva členské štáty, aby pracovníkov, ktorí budú za uplatňovanie právnych predpisov v praxi zodpovední, školili vždy v súlade s najnovším vývojom v oblasti získavania údajov a pri presadzovaní spoločných noriem úzko spolupracovali s Komisiou s cieľom podporiť harmonizovaný prístup ku kontrolám a tým vytvoriť právnu istotu;

| 24. | domnieva sa, že je nevyhnutné vykonávať častejšie a dôkladnejšie kontroly na cestách a na území podnikov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že členské štáty budú rešpektovať počet kontrol, ktoré sa majú vykonať podľa článku 2 ods. 3 smernice 2006/22/ES; vyzýva Komisiu, aby informovala Európsky parlament o ďalších krokoch, ktoré plánuje vykonať v súvislosti s týmito kontrolami; |
| --- | --- |

24.

domnieva sa, že je nevyhnutné vykonávať častejšie a dôkladnejšie kontroly na cestách a na území podnikov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že členské štáty budú rešpektovať počet kontrol, ktoré sa majú vykonať podľa článku 2 ods. 3 smernice 2006/22/ES; vyzýva Komisiu, aby informovala Európsky parlament o ďalších krokoch, ktoré plánuje vykonať v súvislosti s týmito kontrolami;

| 25. | žiada Komisiu, aby v čo najkratšom čase predložila správu o kontrole nedostatkov týkajúcich sa digitálnych tachografov a o opatreniach použitých na predchádzanie tomuto typu zraniteľnosti; |
| --- | --- |

25.

žiada Komisiu, aby v čo najkratšom čase predložila správu o kontrole nedostatkov týkajúcich sa digitálnych tachografov a o opatreniach použitých na predchádzanie tomuto typu zraniteľnosti;

| 26. | zdôrazňuje, že digitálny tachograf by mal byť podľa nariadenia (EHS) č. 3821/85 ako nástroj na kontrolu vylepšený: Komisia by mala preskúmať, akým spôsobom by kontrolné orgány mohli rýchlejšie sťahovať údaje z digitálneho tachografu; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že digitálny tachograf by mal byť podľa nariadenia (EHS) č. 3821/85 ako nástroj na kontrolu vylepšený: Komisia by mala preskúmať, akým spôsobom by kontrolné orgány mohli rýchlejšie sťahovať údaje z digitálneho tachografu;

| 27. | upozorňuje na Kanceláriu pre sťažností za neprimerané pokuty, ktorú zriadila Euro Contrôle Route, a vyzýva vodičov a dopravcov, aby tu nahlasovali neprimerané uplatňovanie právnych predpisov v sociálnej oblasti týkajúcich sa cestnej dopravy; |
| --- | --- |

27.

upozorňuje na Kanceláriu pre sťažností za neprimerané pokuty, ktorú zriadila Euro Contrôle Route, a vyzýva vodičov a dopravcov, aby tu nahlasovali neprimerané uplatňovanie právnych predpisov v sociálnej oblasti týkajúcich sa cestnej dopravy;

Ostatné iniciatívy

| 28. | domnieva sa, že pre podniky a vodičov nákladných vozidiel by bola užitočná zrozumiteľná príručka vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie; zdôrazňuje, že uvedená príručka by mala príslušných vodičov a podniky lepšie informovať o platných predpisoch v sociálnej oblasti a s tým spojených sankciách v jednotlivých členských štátoch; domnieva sa, že uvedené informácie by mali mať k dispozícii takisto podniky a vodiči z tretích štátov; zdôrazňuje záujem využívať inteligentné dopravné systémy na poskytovanie tejto informácie vodičom v reálnom čase; |
| --- | --- |

28.

domnieva sa, že pre podniky a vodičov nákladných vozidiel by bola užitočná zrozumiteľná príručka vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie; zdôrazňuje, že uvedená príručka by mala príslušných vodičov a podniky lepšie informovať o platných predpisoch v sociálnej oblasti a s tým spojených sankciách v jednotlivých členských štátoch; domnieva sa, že uvedené informácie by mali mať k dispozícii takisto podniky a vodiči z tretích štátov; zdôrazňuje záujem využívať inteligentné dopravné systémy na poskytovanie tejto informácie vodičom v reálnom čase;

| 29. | je presvedčený, že v rámci využívania moderných informačných a komunikačných technológií, ako aj inteligentných systémov dopravy by podniky a vodiči mali mať možnosť informovať sa o platných predpisoch v sociálnej oblasti a o súvisiacich sankciách v prípade ich nedodržania; |
| --- | --- |

29.

je presvedčený, že v rámci využívania moderných informačných a komunikačných technológií, ako aj inteligentných systémov dopravy by podniky a vodiči mali mať možnosť informovať sa o platných predpisoch v sociálnej oblasti a o súvisiacich sankciách v prípade ich nedodržania;

| 30. | vyzýva všetky členské štáty, aby posilnili spoluprácu na základe existujúcich štruktúr, ako je Euro Contrôle Route, a tým zlepšili koordináciu spoločných kontrol, výmenu osvedčených postupov a spoločnú organizáciu odborných školení pre orgány kontroly; |
| --- | --- |

30.

vyzýva všetky členské štáty, aby posilnili spoluprácu na základe existujúcich štruktúr, ako je Euro Contrôle Route, a tým zlepšili koordináciu spoločných kontrol, výmenu osvedčených postupov a spoločnú organizáciu odborných školení pre orgány kontroly;

| 31. | domnieva sa, že na informovanie vodičov nákladných vozidiel vrátane vodičov z tretích krajín o platných predpisoch v sociálnej oblasti a s tým spojených sankciách v jednotlivých členských štátoch v reálnom čase by sa mali používať všetky dostupné technológie, napríklad GPS alebo iné dostupné nástroje; |
| --- | --- |

31.

domnieva sa, že na informovanie vodičov nákladných vozidiel vrátane vodičov z tretích krajín o platných predpisoch v sociálnej oblasti a s tým spojených sankciách v jednotlivých členských štátoch v reálnom čase by sa mali používať všetky dostupné technológie, napríklad GPS alebo iné dostupné nástroje;

| 32. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili príslušnú infraštruktúru v európskej cestnej sieti vrátane dostatočného počtu bezpečných parkovacích miest, aby vodiči mohli skutočne dodržiavať predpisy týkajúce sa doby vedenia vozidla a doby odpočinku a aby sa mohli účinne vykonávať kontroly; poukazuje na skutočnosť, že bezpečnostný aspekt pri týchto zariadeniach musí byť zvlášť dôležitý; žiada Komisiu, aby pravidelne v primeranom formáte uverejňovala zoznam dostupných verejných a súkromných zariadení, ktoré sa nachádzajú pozdĺž európskej cestnej siete spolu s informáciami o ponúkaných službách pre profesionálnych vodičov; |
| --- | --- |

32.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili príslušnú infraštruktúru v európskej cestnej sieti vrátane dostatočného počtu bezpečných parkovacích miest, aby vodiči mohli skutočne dodržiavať predpisy týkajúce sa doby vedenia vozidla a doby odpočinku a aby sa mohli účinne vykonávať kontroly; poukazuje na skutočnosť, že bezpečnostný aspekt pri týchto zariadeniach musí byť zvlášť dôležitý; žiada Komisiu, aby pravidelne v primeranom formáte uverejňovala zoznam dostupných verejných a súkromných zariadení, ktoré sa nachádzajú pozdĺž európskej cestnej siete spolu s informáciami o ponúkaných službách pre profesionálnych vodičov;

| 33. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a financovali projekty výstavby bezpečných parkovacích miest, ktoré sú nevyhnutné na dodržiavanie ustanovení nariadenia (ES) č. 561/2006; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a financovali projekty výstavby bezpečných parkovacích miest, ktoré sú nevyhnutné na dodržiavanie ustanovení nariadenia (ES) č. 561/2006;

*

* *

| 34. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

34.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/62

---

Utorok 18. mája 2010Úsilie Európskej únie v boji proti korupcii

P7_TA(2010)0176

Vyhlásenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o úsilí Európskej únie v boji proti korupcii

2011/C 161 E/09

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže je znepokojený tým, že korupcia oslabuje právny štát, vedie k zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ poskytovaných daňovými poplatníkmi a narúša trh, pričom zohrala úlohu v súčasnej hospodárskej kríze, |
| --- | --- |

A.

keďže je znepokojený tým, že korupcia oslabuje právny štát, vedie k zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ poskytovaných daňovými poplatníkmi a narúša trh, pričom zohrala úlohu v súčasnej hospodárskej kríze,

| B. | keďže EÚ ratifikovala Dohovor OSN proti korupcii a keďže 78 % občanov EÚ považuje korupciu za jeden z hlavných problémov svojej krajiny (Eurobarometer, december 2009), |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ ratifikovala Dohovor OSN proti korupcii a keďže 78 % občanov EÚ považuje korupciu za jeden z hlavných problémov svojej krajiny (Eurobarometer, december 2009),

| C. | so zreteľom na dôraz, ktorý Európsky parlament kladie na boj proti korupcii vo svojom uznesení o Štokholmskom programe týkajúcom sa slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, |
| --- | --- |

C.

so zreteľom na dôraz, ktorý Európsky parlament kladie na boj proti korupcii vo svojom uznesení o Štokholmskom programe týkajúcom sa slobody, bezpečnosti a spravodlivosti,

| D. | so zreteľom na Medzinárodný deň proti korupcii (9. december), na ktorom bolo toto vyhlásenie prednesené, |
| --- | --- |

D.

so zreteľom na Medzinárodný deň proti korupcii (9. december), na ktorom bolo toto vyhlásenie prednesené,

| 1. | naliehavo vyzýva európske inštitúcie na prijatie komplexnej protikorupčnej politiky a vytvorenie jasného mechanizmu na pravidelné sledovanie situácie v členských štátoch; |
| --- | --- |

1.

naliehavo vyzýva európske inštitúcie na prijatie komplexnej protikorupčnej politiky a vytvorenie jasného mechanizmu na pravidelné sledovanie situácie v členských štátoch;

| 2. | vyzýva Komisiu, aby poskytla všetky potrebné prostriedky na zavedenie tohto monitorovacieho mechanizmu a aby zabezpečila, že jeho závery a zistenia budú účinne riešené; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu, aby poskytla všetky potrebné prostriedky na zavedenie tohto monitorovacieho mechanizmu a aby zabezpečila, že jeho závery a zistenia budú účinne riešené;

| 3. | vyzýva Komisiu a príslušné agentúry EÚ, aby prijali všetky potrebné opatrenia a poskytli dostatočné zdroje s cieľom zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky EÚ nestali predmetom korupcie, a aby zaviedli odrádzajúce sankcie v prípade, že dôjde ku korupcii alebo podvodu; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu a príslušné agentúry EÚ, aby prijali všetky potrebné opatrenia a poskytli dostatočné zdroje s cieľom zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky EÚ nestali predmetom korupcie, a aby zaviedli odrádzajúce sankcie v prípade, že dôjde ku korupcii alebo podvodu;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby toto vyhlásenie spolu so zoznamom podpísaných poslancov (1) postúpil Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby toto vyhlásenie spolu so zoznamom podpísaných poslancov (1) postúpil Rade, Komisii a členským štátom.

---

(1)  Zoznam podpísaných poslancov je uvedený v prílohe 1 k zápisnici z 18. mája 2010 (P7_PV-(2010)05-18(ANN1)).

---

Streda 19. mája 2010

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/63 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/63

---

Streda 19. mája 2010Potravinárske prídavné látky iné ako farbivá a sladidlá (hovädzí a/alebo bravčový trombín)

P7_TA(2010)0182

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o návrhu smernice Komisie, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady č. 95/2/ES o potravinárskych prídavných látkach iných ako farbivá a sladidlá a ruší sa rozhodnutie 2004/374/ES

2011/C 161 E/10

Európsky parlament,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách (1), a najmä na jeho článok 31 a článok 28 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa stanovujú všeobecné zásady a požiadavky právnych predpisov o potravinách, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a ustanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (2),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady č. 95/2/ES z 20. februára 1995 o potravinárskych prídavných látkach iných ako farbivá a sladidlá (3) a smernicu Rady č. 89/107/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu (4), ktoré sa zrušili a nahradili vyššie uvedeným nariadením (ES) č. 1333/2008,

so zreteľom na návrh smernice Komisie, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady č. 95/2/ES o potravinárskych prídavných látkach iných ako sladidlá a ruší sa rozhodnutie 2004/374/ES,

so zreteľom na článok 5a ods. 3 písm. b) rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (5),

so zreteľom na článok 88 ods. 2 a ods. 4 písm. b) rokovacieho poriadku,

| A. | keďže v súlade s článkom 31 nariadenia (ES) č. 1333/2008 má Komisia možnosť až do vytvorenia zoznamu Spoločenstva zahŕňajúceho prídavné látky uvedené v článku 30 tohto nariadenia prijať opatrenia s cieľom zmeniť a doplniť prílohy, okrem iného smernice 95/2/ES, |
| --- | --- |

A.

keďže v súlade s článkom 31 nariadenia (ES) č. 1333/2008 má Komisia možnosť až do vytvorenia zoznamu Spoločenstva zahŕňajúceho prídavné látky uvedené v článku 30 tohto nariadenia prijať opatrenia s cieľom zmeniť a doplniť prílohy, okrem iného smernice 95/2/ES,

| B. | keďže v prílohe IV k smernici 95/2/ES je zoznam prídavných látok v potravinách, ktoré sa môžu používať v Európskej únii a predpisujú sa v nej podmienky ich používania, |
| --- | --- |

B.

keďže v prílohe IV k smernici 95/2/ES je zoznam prídavných látok v potravinách, ktoré sa môžu používať v Európskej únii a predpisujú sa v nej podmienky ich používania,

| C. | keďže sa okrem toho v prílohe II smernice 89/107/EHS stanovujú všeobecné kritériá používania prídavných látok v potravinárstve, a keďže táto smernica bola zrušená a nahradená nariadením (ES) č. 1333/2008, príslušné kritériá sa teraz uvádzajú, okrem iného, v článku 6 tohto nariadenia, ktoré sa týka všeobecných podmienok zahrnutia a využívania potravinárskych prídavných látok na zoznamoch Spoločenstva, |
| --- | --- |

C.

keďže sa okrem toho v prílohe II smernice 89/107/EHS stanovujú všeobecné kritériá používania prídavných látok v potravinárstve, a keďže táto smernica bola zrušená a nahradená nariadením (ES) č. 1333/2008, príslušné kritériá sa teraz uvádzajú, okrem iného, v článku 6 tohto nariadenia, ktoré sa týka všeobecných podmienok zahrnutia a využívania potravinárskych prídavných látok na zoznamoch Spoločenstva,

| D. | keďže v článku 6 tohto nariadenia sa stanovuje, že potravinárska prídavná látka môže byť povolená na používanie v EÚ len v prípade, ak spĺňa určité podmienky vrátane, podľa odseku 1 písm. c), že nezavádza spotrebiteľa a podľa odseku 2, má pre spotrebiteľov výhody a prínosy, |
| --- | --- |

D.

keďže v článku 6 tohto nariadenia sa stanovuje, že potravinárska prídavná látka môže byť povolená na používanie v EÚ len v prípade, ak spĺňa určité podmienky vrátane, podľa odseku 1 písm. c), že nezavádza spotrebiteľa a podľa odseku 2, má pre spotrebiteľov výhody a prínosy,

| E. | keďže v článku 6 tohto nariadenia sa zároveň v odseku 1 písm. a) stanovuje, že potravinárska prídavná látka môže byť povolená na používanie len v prípade, že z jej použitia nevyplývajú obavy o bezpečnosť zdravia spotrebiteľa, |
| --- | --- |

E.

keďže v článku 6 tohto nariadenia sa zároveň v odseku 1 písm. a) stanovuje, že potravinárska prídavná látka môže byť povolená na používanie len v prípade, že z jej použitia nevyplývajú obavy o bezpečnosť zdravia spotrebiteľa,

| F. | keďže sa okrem toho v nariadení (ES) č. 178/2002 (ktoré je známe ako všeobecné potravinové právo), a najmä v jeho článku 8, okrem iného stanovuje, že právne predpisy v oblasti potravín sa zameriavajú na ochranu záujmov spotrebiteľov a poskytujú im základ pre informované rozhodnutia v súvislosti s konzumovanými potravinami, a že sa zameriava na zabránenie praktikám, ktoré by mohli spotrebiteľa zavádzať, |
| --- | --- |

F.

keďže sa okrem toho v nariadení (ES) č. 178/2002 (ktoré je známe ako všeobecné potravinové právo), a najmä v jeho článku 8, okrem iného stanovuje, že právne predpisy v oblasti potravín sa zameriavajú na ochranu záujmov spotrebiteľov a poskytujú im základ pre informované rozhodnutia v súvislosti s konzumovanými potravinami, a že sa zameriava na zabránenie praktikám, ktoré by mohli spotrebiteľa zavádzať,

| G. | keďže v návrhu smernice Komisie, najmä v odôvodnení 25 a bode 3 písm. h) jej prílohy, sa stanovuje zahrnutie enzýmovej prípravy na základe trombínu s fibrinogénom ako potravinárskej prídavnej látky na obnovovanie jedla do prílohy IV smernice 95/2/ES, |
| --- | --- |

G.

keďže v návrhu smernice Komisie, najmä v odôvodnení 25 a bode 3 písm. h) jej prílohy, sa stanovuje zahrnutie enzýmovej prípravy na základe trombínu s fibrinogénom ako potravinárskej prídavnej látky na obnovovanie jedla do prílohy IV smernice 95/2/ES,

| H. | keďže trombín, hoci sa získava z jedlých častí zvieraťa, má povahu „lepidla mäsa“ a jeho účelom ako potravinovej prídavnej látky je viazať samostatné kusy mäsa s cieľom vyrobiť jeden mäsový výrobok, |
| --- | --- |

H.

keďže trombín, hoci sa získava z jedlých častí zvieraťa, má povahu „lepidla mäsa“ a jeho účelom ako potravinovej prídavnej látky je viazať samostatné kusy mäsa s cieľom vyrobiť jeden mäsový výrobok,

| I. | keďže účelom využitia trombínu je preto prezentovať mäso spotrebiteľom ako jeden mäsový výrobok, a teda je riziko zavádzania spotrebiteľa zjavné, |
| --- | --- |

I.

keďže účelom využitia trombínu je preto prezentovať mäso spotrebiteľom ako jeden mäsový výrobok, a teda je riziko zavádzania spotrebiteľa zjavné,

| J. | keďže v samotnom odôvodnení 25 návrhu smernice Komisie sa uznáva, že použitie trombínu s fibrinogénom ako potravinárskej prídavnej látky by mohlo zavádzať spotrebiteľa v súvislosti so stavom konečnej potraviny, |
| --- | --- |

J.

keďže v samotnom odôvodnení 25 návrhu smernice Komisie sa uznáva, že použitie trombínu s fibrinogénom ako potravinárskej prídavnej látky by mohlo zavádzať spotrebiteľa v súvislosti so stavom konečnej potraviny,

| K. | keďže v bode 3) písm. h) prílohy k návrhu smernice Komisie sa uvádza, že zahrnutie hovädzieho a/alebo bravčového trombínu na zoznam povolených potravinárskych prídavných látok v rámci prílohy IV k smernici 95/2/ES sa pri príprave baleného mäsa a mäsových výrobkov pre konečného spotrebiteľa obmedzuje na maximálne 1mg/kg, pričom sa použije spolu s fibrinogénom a pod podmienkou, že potravina je označená ako „kombinované časti mäsa“ v blízkosti jej obchodného názvu, |
| --- | --- |

K.

keďže v bode 3) písm. h) prílohy k návrhu smernice Komisie sa uvádza, že zahrnutie hovädzieho a/alebo bravčového trombínu na zoznam povolených potravinárskych prídavných látok v rámci prílohy IV k smernici 95/2/ES sa pri príprave baleného mäsa a mäsových výrobkov pre konečného spotrebiteľa obmedzuje na maximálne 1mg/kg, pričom sa použije spolu s fibrinogénom a pod podmienkou, že potravina je označená ako „kombinované časti mäsa“ v blízkosti jej obchodného názvu,

| L. | keďže, hoci sa podľa návrhu smernice Komisie nepovoľuje používanie trombínu ako potravinárskej prídavnej látky do mäsových výrobkov podávaných v reštauráciách alebo iných verejných stravovacích zariadeniach, existuje jasné riziko, že mäso obsahujúce trombín by sa objavilo v mäsových výrobkoch podávaných v reštauráciách alebo iných verejných stravovacích zariadeniach, keďže kusy mäsa podávané ako jeden mäsový výrobok môžu mať vyššiu cenu, |
| --- | --- |

L.

keďže, hoci sa podľa návrhu smernice Komisie nepovoľuje používanie trombínu ako potravinárskej prídavnej látky do mäsových výrobkov podávaných v reštauráciách alebo iných verejných stravovacích zariadeniach, existuje jasné riziko, že mäso obsahujúce trombín by sa objavilo v mäsových výrobkoch podávaných v reštauráciách alebo iných verejných stravovacích zariadeniach, keďže kusy mäsa podávané ako jeden mäsový výrobok môžu mať vyššiu cenu,

| M. | keďže preto nie je jasné, či by zákaz používania trombínu v mäsových výrobkoch podávaných v reštauráciách alebo iných verejných stravovacích zariadeniach v praxi zabránil tomu, aby sa takéto mäsové výrobky používali v reštauráciách alebo iných verejných stravovacích zariadeniach a predávali spotrebiteľom ako jednotné mäsové výrobky, |
| --- | --- |

M.

keďže preto nie je jasné, či by zákaz používania trombínu v mäsových výrobkoch podávaných v reštauráciách alebo iných verejných stravovacích zariadeniach v praxi zabránil tomu, aby sa takéto mäsové výrobky používali v reštauráciách alebo iných verejných stravovacích zariadeniach a predávali spotrebiteľom ako jednotné mäsové výrobky,

| N. | keďže vyššie uvedené podmienky označovania obsiahnuté v návrhu smernice Komisie by nezabránili vytvoreniu nesprávneho a zavádzajúceho dojmu na spotrebiteľov o existencii jedného mäsového výrobku, a preto existuje riziko zavádzania spotrebiteľov, ktoré im zabráni urobiť informované rozhodnutie v súvislosti so spotrebou mäsových výrobkov obsahujúcich trombín, |
| --- | --- |

N.

keďže vyššie uvedené podmienky označovania obsiahnuté v návrhu smernice Komisie by nezabránili vytvoreniu nesprávneho a zavádzajúceho dojmu na spotrebiteľov o existencii jedného mäsového výrobku, a preto existuje riziko zavádzania spotrebiteľov, ktoré im zabráni urobiť informované rozhodnutie v súvislosti so spotrebou mäsových výrobkov obsahujúcich trombín,

| O. | keďže neboli preukázané výhody a prínosy trombínu pre spotrebiteľov, |
| --- | --- |

O.

keďže neboli preukázané výhody a prínosy trombínu pre spotrebiteľov,

| P. | keďže postup viazania viacerých samostatných kusov mäsa výrazne zväčšuje povrch, ktorý môže byť nakazený patogénnymi baktériami (ako sú clostridium a salmonela), ktoré počas takéhoto postupu môžu prežiť a rozmnožovať sa bez kyslíka, |
| --- | --- |

P.

keďže postup viazania viacerých samostatných kusov mäsa výrazne zväčšuje povrch, ktorý môže byť nakazený patogénnymi baktériami (ako sú clostridium a salmonela), ktoré počas takéhoto postupu môžu prežiť a rozmnožovať sa bez kyslíka,

| Q. | keďže riziko nákazy patogénnymi baktériami je mimoriadne vážne, keďže postup viazania sa môže vykonávať viazaním za studena bez pridania soli a bez akéhokoľvek následného ohrievania, a tak nemožno zaručiť bezpečnosť konečného výrobku, |
| --- | --- |

Q.

keďže riziko nákazy patogénnymi baktériami je mimoriadne vážne, keďže postup viazania sa môže vykonávať viazaním za studena bez pridania soli a bez akéhokoľvek následného ohrievania, a tak nemožno zaručiť bezpečnosť konečného výrobku,

| R. | keďže tak návrh smernice Komisie v tejto oblasti nespĺňa kritériá zahrnutia potravinárskych prídavných látok uvedené v prílohe IV smernice 95/2/ES, |
| --- | --- |

R.

keďže tak návrh smernice Komisie v tejto oblasti nespĺňa kritériá zahrnutia potravinárskych prídavných látok uvedené v prílohe IV smernice 95/2/ES,

| 1. | domnieva sa, že návrh smernice Komisie nie je zlučiteľný so zámerom a obsahom nariadenia (ES) č. 1333/2008; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že návrh smernice Komisie nie je zlučiteľný so zámerom a obsahom nariadenia (ES) č. 1333/2008;

| 2. | nesúhlasí so schválením návrhu smernice Komisie, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady č. 95/2/ES o potravinárskych prídavných látkach iných ako sladidlá a ruší sa rozhodnutie 2004/374/ES; |
| --- | --- |

2.

nesúhlasí so schválením návrhu smernice Komisie, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smernici Európskeho parlamentu a Rady č. 95/2/ES o potravinárskych prídavných látkach iných ako sladidlá a ruší sa rozhodnutie 2004/374/ES;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, ako aj vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, ako aj vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16.

(2)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

(3)  Ú. v. ES L 61, 18. 3. 1995, s. 1.

(4)  Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, s. 27.

(5)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/65 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/65

---

Streda 19. mája 2010Akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009-2015)

P7_TA(2010)0183

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o oznámení Komisie: Akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009-2015): posilnená spolupráca medzi členskými štátmi (2009/2104(INI))

2011/C 161 E/11

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 184 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu (KOM(2008)0818),

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009-2015): posilnená spolupráca medzi členskými štátmi (KOM(2008)0819),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/23/ES z 31. marca 2004 ustanovujúcu normy kvality a bezpečnosti pri darovaní, odoberaní, testovaní, spracovávaní, konzervovaní, skladovaní a distribúcii ľudských tkanív a buniek (1),

so zreteľom na usmerňujúce zásady Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) pre transplantácie ľudských orgánov,

so zreteľom na Dohovor Rady Európy o ľudských právach a biomedicíne a jeho dodatkový protokol týkajúci sa transplantácie orgánov a tkanív ľudského pôvodu,

so zreteľom na konferenciu o bezpečnosti a kvalite darcovstva a transplantácie orgánov v Európskej únii, ktorá sa konala 17. – 18. septembra 2003 v Benátkach,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre právne veci (A7-0103/2010),

| A. | keďže v súčasnosti v EÚ čaká na vhodného darcu orgánu 56 000 pacientov a odhaduje sa, že každý deň zomrie pri čakaní na transplantát 12 ľudí, |
| --- | --- |

A.

keďže v súčasnosti v EÚ čaká na vhodného darcu orgánu 56 000 pacientov a odhaduje sa, že každý deň zomrie pri čakaní na transplantát 12 ľudí,

| B. | keďže potreba transplantácií nie je medzi pacientmi v Európe napĺňaná v dôsledku obmedzeného počtu dostupných orgánov od zosnulých, ako aj od žijúcich altruistických darcov, |
| --- | --- |

B.

keďže potreba transplantácií nie je medzi pacientmi v Európe napĺňaná v dôsledku obmedzeného počtu dostupných orgánov od zosnulých, ako aj od žijúcich altruistických darcov,

| C. | keďže medzi členskými štátmi sú veľké rozdiely v miere darcovstva orgánov od mŕtvych darcov, ktoré sa pohybujú od 34,2 darcu na milión obyvateľov v Španielsku po 1,1 darcu na milión obyvateľov v Bulharsku, pričom nedostatok orgánov je jedným z hlavných faktorov ovplyvňujúcich transplantačné programy, |
| --- | --- |

C.

keďže medzi členskými štátmi sú veľké rozdiely v miere darcovstva orgánov od mŕtvych darcov, ktoré sa pohybujú od 34,2 darcu na milión obyvateľov v Španielsku po 1,1 darcu na milión obyvateľov v Bulharsku, pričom nedostatok orgánov je jedným z hlavných faktorov ovplyvňujúcich transplantačné programy,

| D. | keďže v dôsledku rozdielnych právnych, kultúrnych, administratívnych a organizačných faktorov sa národné politiky a regulačné rámce v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov v jednotlivých členských krajinách podstatne líšia, |
| --- | --- |

D.

keďže v dôsledku rozdielnych právnych, kultúrnych, administratívnych a organizačných faktorov sa národné politiky a regulačné rámce v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov v jednotlivých členských krajinách podstatne líšia,

| E. | keďže darcovstvo a transplantácie orgánov predstavujú citlivú a komplexnú problematiku s významným etickým rozmerom, ktorej rozvoj si vyžaduje plnú účasť spoločnosti a zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán, |
| --- | --- |

E.

keďže darcovstvo a transplantácie orgánov predstavujú citlivú a komplexnú problematiku s významným etickým rozmerom, ktorej rozvoj si vyžaduje plnú účasť spoločnosti a zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán,

| F. | keďže transplantácia orgánov umožňuje zachraňovať životy, ponúka lepšiu kvalitu života a (v prípade transplantácie obličiek) dosahuje najlepší pomer nákladov a prínosov v porovnaní s inými metódami substitučnej liečby, pričom zároveň zlepšuje možnosti pacientov zapojiť sa do spoločenského a pracovného života, |
| --- | --- |

F.

keďže transplantácia orgánov umožňuje zachraňovať životy, ponúka lepšiu kvalitu života a (v prípade transplantácie obličiek) dosahuje najlepší pomer nákladov a prínosov v porovnaní s inými metódami substitučnej liečby, pričom zároveň zlepšuje možnosti pacientov zapojiť sa do spoločenského a pracovného života,

| G. | keďže výmena orgánov medzi členskými štátmi sa už stala bežnou praxou, hoci existujú výrazné rozdiely v počte orgánov, ktoré si členské štáty medzi sebou vymieňajú; keďže výmenu orgánov medzi členskými štátmi napomáhajú organizácie pre medzinárodnú výmenu, ako sú Eurotransplant a Scandiatransplant, |
| --- | --- |

G.

keďže výmena orgánov medzi členskými štátmi sa už stala bežnou praxou, hoci existujú výrazné rozdiely v počte orgánov, ktoré si členské štáty medzi sebou vymieňajú; keďže výmenu orgánov medzi členskými štátmi napomáhajú organizácie pre medzinárodnú výmenu, ako sú Eurotransplant a Scandiatransplant,

| H. | keďže v celej EÚ v súčasnosti neexistuje spoločná databáza údajov o orgánoch určených na darcovstvo a transplantáciu alebo o žijúcich či mŕtvych darcoch, ani celoeurópsky systém certifikácie umožňujúci preukázať, že ľudské orgány a tkanivá boli získané legálne, |
| --- | --- |

H.

keďže v celej EÚ v súčasnosti neexistuje spoločná databáza údajov o orgánoch určených na darcovstvo a transplantáciu alebo o žijúcich či mŕtvych darcoch, ani celoeurópsky systém certifikácie umožňujúci preukázať, že ľudské orgány a tkanivá boli získané legálne,

| I. | keďže iba v Španielsku a v niekoľkých ďalších členských štátoch sa podarilo výrazne zvýšiť počet darovaných orgánov od mŕtvych darcov, pričom sa dokázalo, že tento nárast je spojený so zavedením určitých organizačných postupov, ktoré umožňujú identifikovať potenciálnych darcov v rámci transplantačného systému a maximalizovať počet zomretých osôb, ktoré sa stanú darcami, |
| --- | --- |

I.

keďže iba v Španielsku a v niekoľkých ďalších členských štátoch sa podarilo výrazne zvýšiť počet darovaných orgánov od mŕtvych darcov, pričom sa dokázalo, že tento nárast je spojený so zavedením určitých organizačných postupov, ktoré umožňujú identifikovať potenciálnych darcov v rámci transplantačného systému a maximalizovať počet zomretých osôb, ktoré sa stanú darcami,

| J. | keďže smernica 2004/23/ES poskytuje pre problematiku darcovstva a transplantácie orgánov v EÚ jasný právny rámec s tým, že v každom členskom štáte bude zriadený alebo ustanovený príslušný národný orgán, ktorý bude zabezpečovať dodržiavanie noriem EÚ týkajúcich sa kvality a bezpečnosti, |
| --- | --- |

J.

keďže smernica 2004/23/ES poskytuje pre problematiku darcovstva a transplantácie orgánov v EÚ jasný právny rámec s tým, že v každom členskom štáte bude zriadený alebo ustanovený príslušný národný orgán, ktorý bude zabezpečovať dodržiavanie noriem EÚ týkajúcich sa kvality a bezpečnosti,

| K. | keďže obchodovanie s orgánmi a ľuďmi na účel odobratia orgánov je závažným porušovaním ľudských práv, |
| --- | --- |

K.

keďže obchodovanie s orgánmi a ľuďmi na účel odobratia orgánov je závažným porušovaním ľudských práv,

| L. | keďže existuje úzke prepojenie medzi nezákonným obchodovaním s orgánmi a obchodovaním s ľuďmi na účel odobratia orgánov na jednej strane a zákonným systémom darcovstva orgánov na strane druhej, pretože po prvé nedostupnosť orgánov v rámci zákonného systému podnecuje k nezákonným činnostiam a po druhé nezákonné činnosti vážne ohrozujú dôveryhodnosť zákonného systému darcovstva orgánov, |
| --- | --- |

L.

keďže existuje úzke prepojenie medzi nezákonným obchodovaním s orgánmi a obchodovaním s ľuďmi na účel odobratia orgánov na jednej strane a zákonným systémom darcovstva orgánov na strane druhej, pretože po prvé nedostupnosť orgánov v rámci zákonného systému podnecuje k nezákonným činnostiam a po druhé nezákonné činnosti vážne ohrozujú dôveryhodnosť zákonného systému darcovstva orgánov,

| M. | keďže percento odmietnutia darcovstva orgánov sa v rámci Európy výrazne líši, pričom tieto rozdiely možno vysvetliť úrovňou vzdelania a kvalifikácie zdravotníckych pracovníkov v súvislosti s komunikáciou a starostlivosťou o rodiny pacientov, rôznym legislatívnym prístupom k súhlasu s darovaním orgánov a jeho praktickým uplatňovaním, ako aj ďalšími dôležitými kultúrnymi, ekonomickými a sociálnymi faktormi ovplyvňujúcimi vnímanie prínosov darcovstva a transplantácií v rámci spoločnosti, |
| --- | --- |

M.

keďže percento odmietnutia darcovstva orgánov sa v rámci Európy výrazne líši, pričom tieto rozdiely možno vysvetliť úrovňou vzdelania a kvalifikácie zdravotníckych pracovníkov v súvislosti s komunikáciou a starostlivosťou o rodiny pacientov, rôznym legislatívnym prístupom k súhlasu s darovaním orgánov a jeho praktickým uplatňovaním, ako aj ďalšími dôležitými kultúrnymi, ekonomickými a sociálnymi faktormi ovplyvňujúcimi vnímanie prínosov darcovstva a transplantácií v rámci spoločnosti,

| N. | keďže darcovstvo orgánov od žijúcich darcov môže byť užitočným dodatočným opatrením pre pacientov, ktorí nemôžu získať potrebný orgán prostredníctvom transplantácie post mortem, pričom ale treba zdôrazniť, že darcovstvo orgánov od žijúcich darcov môže prichádzať do úvahy len vtedy, ak sa v súvislosti s darcovstvom vylúčila akákoľvek nezákonná činnosť a platba, |
| --- | --- |

N.

keďže darcovstvo orgánov od žijúcich darcov môže byť užitočným dodatočným opatrením pre pacientov, ktorí nemôžu získať potrebný orgán prostredníctvom transplantácie post mortem, pričom ale treba zdôrazniť, že darcovstvo orgánov od žijúcich darcov môže prichádzať do úvahy len vtedy, ak sa v súvislosti s darcovstvom vylúčila akákoľvek nezákonná činnosť a platba,

| O. | keďže lekársky zákrok možno vykonať len po tom, ako k nemu dotknutá osoba dala slobodný a informovaný súhlas; keďže táto osoba by mala byť vopred náležite informovaná o účele a povahe zákroku, ako aj o jeho následkoch a rizikách; keďže dotknutá osoba môže svoj súhlas kedykoľvek slobodne odvolať, |
| --- | --- |

O.

keďže lekársky zákrok možno vykonať len po tom, ako k nemu dotknutá osoba dala slobodný a informovaný súhlas; keďže táto osoba by mala byť vopred náležite informovaná o účele a povahe zákroku, ako aj o jeho následkoch a rizikách; keďže dotknutá osoba môže svoj súhlas kedykoľvek slobodne odvolať,

| P. | keďže členské štáty musia zabezpečiť, aby orgány určené na transplantáciu neboli zomretej osobe odobraté, pokiaľ táto osoba nebola vyhlásená za mŕtvu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, |
| --- | --- |

P.

keďže členské štáty musia zabezpečiť, aby orgány určené na transplantáciu neboli zomretej osobe odobraté, pokiaľ táto osoba nebola vyhlásená za mŕtvu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi,

| Q. | keďže darcovstvo orgánov od žijúcich darcov by malo byť len doplnkom k darcovstvu orgánov od mŕtvych darcov, |
| --- | --- |

Q.

keďže darcovstvo orgánov od žijúcich darcov by malo byť len doplnkom k darcovstvu orgánov od mŕtvych darcov,

| R. | keďže využívanie orgánov pri liečbe so sebou nesie riziko prenosu infekčných a iných ochorení, |
| --- | --- |

R.

keďže využívanie orgánov pri liečbe so sebou nesie riziko prenosu infekčných a iných ochorení,

| S. | keďže ľudia sa dožívajú vyššieho veku, čo znižuje kvalitu dostupných orgánov a v mnohých prípadoch vedie k poklesu počtu transplantácií, a to aj v členských štátoch, v ktorých sa počet darcov zvyšuje, |
| --- | --- |

S.

keďže ľudia sa dožívajú vyššieho veku, čo znižuje kvalitu dostupných orgánov a v mnohých prípadoch vedie k poklesu počtu transplantácií, a to aj v členských štátoch, v ktorých sa počet darcov zvyšuje,

| T. | keďže pri zvyšovaní počtu darovaných orgánov zohrávajú veľmi dôležitú úlohu informovanosť verejnosti a verejná mienka, |
| --- | --- |

T.

keďže pri zvyšovaní počtu darovaných orgánov zohrávajú veľmi dôležitú úlohu informovanosť verejnosti a verejná mienka,

| U. | keďže charitatívne spolky a iné dobrovoľné organizácie v členských štátoch svojou činnosťou zvyšujú informovanosť o darcovstve orgánov a keďže ich úsilie v konečnom dôsledku prispieva k nárastu počtu ľudí v registroch darcov orgánov, |
| --- | --- |

U.

keďže charitatívne spolky a iné dobrovoľné organizácie v členských štátoch svojou činnosťou zvyšujú informovanosť o darcovstve orgánov a keďže ich úsilie v konečnom dôsledku prispieva k nárastu počtu ľudí v registroch darcov orgánov,

| 1. | víta akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009 – 2015), ktorý Komisia prijala v decembri 2008 a v ktorom sa stanovuje prístup spolupráce medzi členskými štátmi vo forme súboru prioritných opatrení založených na identifikácii a rozvoji spoločných cieľov a zhodnotení darcovských a transplantačných činností podľa dohodnutých ukazovateľov, ktoré by mohli pomôcť pri stanovení referenčných kritérií a najlepších postupov; |
| --- | --- |

1.

víta akčný plán v oblasti darcovstva a transplantácie orgánov (2009 – 2015), ktorý Komisia prijala v decembri 2008 a v ktorom sa stanovuje prístup spolupráce medzi členskými štátmi vo forme súboru prioritných opatrení založených na identifikácii a rozvoji spoločných cieľov a zhodnotení darcovských a transplantačných činností podľa dohodnutých ukazovateľov, ktoré by mohli pomôcť pri stanovení referenčných kritérií a najlepších postupov;

| 2. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom dostupných ľudských orgánov na transplantáciu vzhľadom na uspokojenie potrieb pacientov; uznáva, že vážny nedostatok darcov orgánov zostáva hlavnou prekážkou brániacou plnému rozvoju transplantačných služieb a hlavným problémom, ktorý musia členské štáty EÚ vyriešiť v súvislosti s transplantáciami orgánov; |
| --- | --- |

2.

vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom dostupných ľudských orgánov na transplantáciu vzhľadom na uspokojenie potrieb pacientov; uznáva, že vážny nedostatok darcov orgánov zostáva hlavnou prekážkou brániacou plnému rozvoju transplantačných služieb a hlavným problémom, ktorý musia členské štáty EÚ vyriešiť v súvislosti s transplantáciami orgánov;

| 3. | berie na vedomie úspešnosť projektov, v rámci ktorých majú občania možnosť priamo sa zapísať do registra darcov orgánov po ukončení určitých administratívnych postupov, ako je podanie žiadosti o cestovný pas alebo vodičský preukaz; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zvážili prijatie takýchto systémov s cieľom zvýšiť počet ľudí v registri darcov; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie úspešnosť projektov, v rámci ktorých majú občania možnosť priamo sa zapísať do registra darcov orgánov po ukončení určitých administratívnych postupov, ako je podanie žiadosti o cestovný pas alebo vodičský preukaz; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zvážili prijatie takýchto systémov s cieľom zvýšiť počet ľudí v registri darcov;

| 4. | domnieva sa, že v záujme predchádzania plytvaniu orgánmi dostupnými na liečbu je dôležité, aby existoval jasne vymedzený právny rámec týkajúci sa ich využívania a aby spoločnosť dôverovala systému darcovstva a transplantácií; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že v záujme predchádzania plytvaniu orgánmi dostupnými na liečbu je dôležité, aby existoval jasne vymedzený právny rámec týkajúci sa ich využívania a aby spoločnosť dôverovala systému darcovstva a transplantácií;

| 5. | poukazuje na dôležitosť organizačných aspektov odoberania orgánov a zdôrazňuje, že výmena informácií a najlepších postupov medzi členskými štátmi pomôže krajinám s nízkou dostupnosťou orgánov zlepšiť mieru darcovstva, čo dokladá napríklad zavedenie prvkov španielskeho modelu v rôznych krajinách v rámci EÚ aj mimo nej, ktoré úspešne zvýšili mieru darcovstva orgánov; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na dôležitosť organizačných aspektov odoberania orgánov a zdôrazňuje, že výmena informácií a najlepších postupov medzi členskými štátmi pomôže krajinám s nízkou dostupnosťou orgánov zlepšiť mieru darcovstva, čo dokladá napríklad zavedenie prvkov španielskeho modelu v rôznych krajinách v rámci EÚ aj mimo nej, ktoré úspešne zvýšili mieru darcovstva orgánov;

| 6. | zdôrazňuje význam koordinátorov darcovstva a význam určenia koordinátorov darcovstva na úrovni nemocníc; koordinátor darcovstva by sa mal uznávať ako kľúčová osobnosť nielen pri zvyšovaní účinnosti procesu darcovstva a transplantácie, ale aj pri zlepšovaní kvality a bezpečnosti orgánov určených na transplantáciu; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje význam koordinátorov darcovstva a význam určenia koordinátorov darcovstva na úrovni nemocníc; koordinátor darcovstva by sa mal uznávať ako kľúčová osobnosť nielen pri zvyšovaní účinnosti procesu darcovstva a transplantácie, ale aj pri zlepšovaní kvality a bezpečnosti orgánov určených na transplantáciu;

| 7. | zdôrazňuje, že zmeny v organizácii darcovstva a odberu orgánov môžu podstatne zvýšiť a udržať mieru darcovstva orgánov; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že zmeny v organizácii darcovstva a odberu orgánov môžu podstatne zvýšiť a udržať mieru darcovstva orgánov;

| 8. | zdôrazňuje, že v procese darovania orgánu od mŕtveho darcu sa za jeden z kľúčových krokov považuje identifikácia potenciálnych darcov; zdôrazňuje, že najdôležitejším krokom k zlepšeniu vyhľadávania darcov a k zvyšovaniu miery darcovstva je vymenovanie kľúčovej osoby v procese darcovstva na úrovni nemocníc (koordinátor darcovstva transplantátov), ktorej hlavnou zodpovednosťou by bol rozvoj proaktívneho programu na zisťovanie darcov a optimalizácia celého procesu darcovstva orgánov; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že v procese darovania orgánu od mŕtveho darcu sa za jeden z kľúčových krokov považuje identifikácia potenciálnych darcov; zdôrazňuje, že najdôležitejším krokom k zlepšeniu vyhľadávania darcov a k zvyšovaniu miery darcovstva je vymenovanie kľúčovej osoby v procese darcovstva na úrovni nemocníc (koordinátor darcovstva transplantátov), ktorej hlavnou zodpovednosťou by bol rozvoj proaktívneho programu na zisťovanie darcov a optimalizácia celého procesu darcovstva orgánov;

| 9. | berie na vedomie dôležitosť cezhraničnej výmeny orgánov vzhľadom na potrebu kompatibility darcov s príjemcami, z čoho vyplýva význam veľkého fondu darcov na uspokojenie potrieb všetkých pacientov v poradovníkoch; domnieva sa, že ak sa nebude uskutočňovať výmena orgánov medzi jednotlivými členskými štátmi, príjemcovia, ktorí potrebujú vzácneho kompatibilného darcu, budú mať veľmi malú šancu, že nájdu orgán, zatiaľ čo určití darcovia nebudú braní do úvahy, pretože v poradovníkoch nie sú vhodní príjemcovia; |
| --- | --- |

9.

berie na vedomie dôležitosť cezhraničnej výmeny orgánov vzhľadom na potrebu kompatibility darcov s príjemcami, z čoho vyplýva význam veľkého fondu darcov na uspokojenie potrieb všetkých pacientov v poradovníkoch; domnieva sa, že ak sa nebude uskutočňovať výmena orgánov medzi jednotlivými členskými štátmi, príjemcovia, ktorí potrebujú vzácneho kompatibilného darcu, budú mať veľmi malú šancu, že nájdu orgán, zatiaľ čo určití darcovia nebudú braní do úvahy, pretože v poradovníkoch nie sú vhodní príjemcovia;

| 10. | víta činnosti Eurotransplantu a Scanditransplantu, no konštatuje, že výmeny orgánov mimo týchto systémov a v rámci nich možno výrazne zlepšiť, najmä v prospech pacientov v malých krajinách; |
| --- | --- |

10.

víta činnosti Eurotransplantu a Scanditransplantu, no konštatuje, že výmeny orgánov mimo týchto systémov a v rámci nich možno výrazne zlepšiť, najmä v prospech pacientov v malých krajinách;

| 11. | zdôrazňuje, že stanovenie spoločných záväzných noriem kvality a bezpečnosti bude jediným mechanizmom, ktorý môže zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia v celej EÚ; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že stanovenie spoločných záväzných noriem kvality a bezpečnosti bude jediným mechanizmom, ktorý môže zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia v celej EÚ;

| 12. | zdôrazňuje, že darcovstvo orgánov by malo byť dobrovoľné a neplatené a malo by sa uskutočňovať v jasne vymedzenom právnom a etickom kontexte; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že darcovstvo orgánov by malo byť dobrovoľné a neplatené a malo by sa uskutočňovať v jasne vymedzenom právnom a etickom kontexte;

| 13. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prideľovanie orgánov na základe transparentných, nediskriminačných a vedeckých kritérií; |
| --- | --- |

13.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prideľovanie orgánov na základe transparentných, nediskriminačných a vedeckých kritérií;

| 14. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili jasné stanovenie právneho základu na poskytovanie platného súhlasu alebo nesúhlasu s darovaním orgánu od mŕtvej osoby alebo jej rodinných príslušníkov, a aby zaručili aj to, že sa orgány nebudú odnímať mŕtvej osobe bez toho, aby sa táto osoba vyhlásila za mŕtvu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi; |
| --- | --- |

14.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili jasné stanovenie právneho základu na poskytovanie platného súhlasu alebo nesúhlasu s darovaním orgánu od mŕtvej osoby alebo jej rodinných príslušníkov, a aby zaručili aj to, že sa orgány nebudú odnímať mŕtvej osobe bez toho, aby sa táto osoba vyhlásila za mŕtvu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;

| 15. | schvaľuje opatrenia, ktoré sú zamerané na ochranu žijúcich darcov a na zabezpečenie toho, aby darovanie orgánov bolo altruistické a dobrovoľné bez akejkoľvek inej platby okrem náhrady, ktorá je striktne obmedzená na úhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s darovaním orgánu, ako sú cestovné náklady, náklady na opatrovanie detí, náhrada straty na zárobku alebo náhrada nákladov na uzdravenie, pričom zamedzujú finančným stimulom a nevýhodám pre potenciálnych darcov; naliehavo žiada členské štáty, aby určili podmienky, za akých sa náhrada môže poskytnúť; |
| --- | --- |

15.

schvaľuje opatrenia, ktoré sú zamerané na ochranu žijúcich darcov a na zabezpečenie toho, aby darovanie orgánov bolo altruistické a dobrovoľné bez akejkoľvek inej platby okrem náhrady, ktorá je striktne obmedzená na úhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s darovaním orgánu, ako sú cestovné náklady, náklady na opatrovanie detí, náhrada straty na zárobku alebo náhrada nákladov na uzdravenie, pričom zamedzujú finančným stimulom a nevýhodám pre potenciálnych darcov; naliehavo žiada členské štáty, aby určili podmienky, za akých sa náhrada môže poskytnúť;

| 16. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zaručenia poistenia darcov orgánov vo všetkých členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby zanalyzovala rozsah poistenia darcov vo všetkých členských štátoch s cieľom nájsť najlepšie postupy v EÚ; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zaručenia poistenia darcov orgánov vo všetkých členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby zanalyzovala rozsah poistenia darcov vo všetkých členských štátoch s cieľom nájsť najlepšie postupy v EÚ;

| 17. | zdôrazňuje, že členské štáty musia zabezpečiť, aby darcov vyberali na základe zdravotného stavu a anamnézy vrátane psychologického vyšetrenia, ak sa považuje za potrebné, kvalifikovaní alebo zaškolení, kompetentní odborní pracovníci; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že členské štáty musia zabezpečiť, aby darcov vyberali na základe zdravotného stavu a anamnézy vrátane psychologického vyšetrenia, ak sa považuje za potrebné, kvalifikovaní alebo zaškolení, kompetentní odborní pracovníci;

| 18. | zdôrazňuje, že zavedenie dobre štruktúrovaných prevádzkových systémov a podpora úspešných modelov na vnútroštátnej úrovni má mimoriadny význam; navrhuje, aby prevádzkové systémy zahŕňali primeraný právny rámec, technickú a logistickú infraštruktúru, ako aj organizačnú podporu spojenú s účinným systémom prideľovania orgánov; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že zavedenie dobre štruktúrovaných prevádzkových systémov a podpora úspešných modelov na vnútroštátnej úrovni má mimoriadny význam; navrhuje, aby prevádzkové systémy zahŕňali primeraný právny rámec, technickú a logistickú infraštruktúru, ako aj organizačnú podporu spojenú s účinným systémom prideľovania orgánov;

| 19. | vyzýva členské štáty, aby v prvom rade podporovali vytváranie programov na zlepšenie kvality darcovstva orgánov v každej nemocnici, kde existuje potenciál darcovstva orgánov, a to na základe vlastného zhodnotenia celého procesu darcovstva orgánov, ktoré by vykonávali odborníci v oblasti intenzívnej starostlivosti a transplantačný koordinátor v každej nemocnici, a aby sa pritom podľa potreby a možností usilovali o doplnenie uvedeného prostredníctvom externých hodnotení stredísk; |
| --- | --- |

19.

vyzýva členské štáty, aby v prvom rade podporovali vytváranie programov na zlepšenie kvality darcovstva orgánov v každej nemocnici, kde existuje potenciál darcovstva orgánov, a to na základe vlastného zhodnotenia celého procesu darcovstva orgánov, ktoré by vykonávali odborníci v oblasti intenzívnej starostlivosti a transplantačný koordinátor v každej nemocnici, a aby sa pritom podľa potreby a možností usilovali o doplnenie uvedeného prostredníctvom externých hodnotení stredísk;

| 20. | zdôrazňuje, že neustále vzdelávanie by malo tvoriť základnú časť komunikačných stratégií všetkých členských štátov v tejto oblasti; navrhuje predovšetkým, aby ľudia boli lepšie informovaní a aby boli povzbudzovaní k tomu, aby o darcovstve orgánov hovorili a aby informovali svojich príbuzných o svojom úmysle darovať orgány; konštatuje, že podľa všetkého len 41 % európskych občanov diskutovalo v rámci svojej rodiny na tému darcovstva orgánov; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že neustále vzdelávanie by malo tvoriť základnú časť komunikačných stratégií všetkých členských štátov v tejto oblasti; navrhuje predovšetkým, aby ľudia boli lepšie informovaní a aby boli povzbudzovaní k tomu, aby o darcovstve orgánov hovorili a aby informovali svojich príbuzných o svojom úmysle darovať orgány; konštatuje, že podľa všetkého len 41 % európskych občanov diskutovalo v rámci svojej rodiny na tému darcovstva orgánov;

| 21. | nabáda členské štáty k tomu, aby napomáhali vyhlásenia o výslovnom prejave vôle žijúcich osôb tým, že im umožnia zapísať sa on-line do vnútroštátneho a/alebo európskeho registra darcov, s cieľom zrýchliť postupy overovania v súvislosti so súhlasom s darovaním orgánov; |
| --- | --- |

21.

nabáda členské štáty k tomu, aby napomáhali vyhlásenia o výslovnom prejave vôle žijúcich osôb tým, že im umožnia zapísať sa on-line do vnútroštátneho a/alebo európskeho registra darcov, s cieľom zrýchliť postupy overovania v súvislosti so súhlasom s darovaním orgánov;

| 22. | vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi, Európskym parlamentom a príslušnými zúčastnenými stranami preskúmala možnosť vytvorenia systému, v ktorom by sa v čo najväčšom počte členských štátov zohľadňovali želania občanov, ktorí dajú súhlas s darcovstvom orgánov po svojej smrti; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi, Európskym parlamentom a príslušnými zúčastnenými stranami preskúmala možnosť vytvorenia systému, v ktorom by sa v čo najväčšom počte členských štátov zohľadňovali želania občanov, ktorí dajú súhlas s darcovstvom orgánov po svojej smrti;

| 23. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili zavedenie systémov a príslušných databáz, ktoré budú ľahko dostupné na registráciu želaní budúcich darcov; |
| --- | --- |

23.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili zavedenie systémov a príslušných databáz, ktoré budú ľahko dostupné na registráciu želaní budúcich darcov;

| 24. | takisto žiada členské štáty, aby podporili návrh, aby sa na vnútroštátnom preukaze totožnosti alebo vodičskom preukaze uvádzala zmienka alebo symboly, ktoré umožnia identifikovať držiteľa ako darcu orgánov; |
| --- | --- |

24.

takisto žiada členské štáty, aby podporili návrh, aby sa na vnútroštátnom preukaze totožnosti alebo vodičskom preukaze uvádzala zmienka alebo symboly, ktoré umožnia identifikovať držiteľa ako darcu orgánov;

| 25. | vyzýva preto členské štáty, aby zlepšili znalosti a komunikačné zručnosti zdravotníckych pracovníkov a skupín na podporu pacientov v súvislosti s transplantáciou orgánov; vyzýva Komisiu, členské štáty a organizácie občianskej spoločnosti, aby sa podieľali na úsilí zvýšiť verejné povedomie o možnosti darovania orgánov a aby pritom brali do úvahy kultúrne špecifiká každého členského štátu; |
| --- | --- |

25.

vyzýva preto členské štáty, aby zlepšili znalosti a komunikačné zručnosti zdravotníckych pracovníkov a skupín na podporu pacientov v súvislosti s transplantáciou orgánov; vyzýva Komisiu, členské štáty a organizácie občianskej spoločnosti, aby sa podieľali na úsilí zvýšiť verejné povedomie o možnosti darovania orgánov a aby pritom brali do úvahy kultúrne špecifiká každého členského štátu;

| 26. | vyzýva členské štáty, aby dosiahli maximálnu možnú mieru darcovstva orgánov od mŕtvych darcov zavedením účinných systémov na identifikáciu darcov orgánov a podporou koordinátorov darcovstva transplantátov v nemocniciach v celej Európe; žiada členské štáty, aby zhodnotili a častejšie využívali orgány od darcov vybraných na základe širších kritérií (napríklad starších darcov alebo darcov s určitými chorobami) a aby pritom uplatňovali čo najvyššie normy kvality a bezpečnosti, najmä prostredníctvom využívania nedávneho pokroku v oblasti biotechnológií, ktorý znižuje riziko odmietnutia transplantovaných orgánov, |
| --- | --- |

26.

vyzýva členské štáty, aby dosiahli maximálnu možnú mieru darcovstva orgánov od mŕtvych darcov zavedením účinných systémov na identifikáciu darcov orgánov a podporou koordinátorov darcovstva transplantátov v nemocniciach v celej Európe; žiada členské štáty, aby zhodnotili a častejšie využívali orgány od darcov vybraných na základe širších kritérií (napríklad starších darcov alebo darcov s určitými chorobami) a aby pritom uplatňovali čo najvyššie normy kvality a bezpečnosti, najmä prostredníctvom využívania nedávneho pokroku v oblasti biotechnológií, ktorý znižuje riziko odmietnutia transplantovaných orgánov,

| 27. | domnieva sa, že je potrebné zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi ochranou darcu, pokiaľ ide o anonymitu a dôvernosť informácií, na jednej strane a medzi schopnosťou sledovať darcovstvo orgánov na lekárske účely na strane druhej, a to s cieľom zabrániť zákonnému i nezákonnému vyplácaniu odmeny za darovanie orgánov; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že je potrebné zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi ochranou darcu, pokiaľ ide o anonymitu a dôvernosť informácií, na jednej strane a medzi schopnosťou sledovať darcovstvo orgánov na lekárske účely na strane druhej, a to s cieľom zabrániť zákonnému i nezákonnému vyplácaniu odmeny za darovanie orgánov;

| 28. | zdôrazňuje, že so žijúcimi darcami by sa malo zaobchádzať v súlade s najvyššími zdravotnými normami, pričom títo darcovia by nemali znášať finančnú záťaž v prípade, že vyskytnú zdravotné problémy, ako sú hypertenzia, zlyhanie obličiek a ich dôsledky, spôsobené transplantačným postupom, a malo by sa zabrániť akejkoľvek strate na zárobku v dôsledku transplantácie alebo akémukoľvek zdravotnému problému; darcovia by mali byť chránení proti diskriminácii v sociálnom systéme; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že so žijúcimi darcami by sa malo zaobchádzať v súlade s najvyššími zdravotnými normami, pričom títo darcovia by nemali znášať finančnú záťaž v prípade, že vyskytnú zdravotné problémy, ako sú hypertenzia, zlyhanie obličiek a ich dôsledky, spôsobené transplantačným postupom, a malo by sa zabrániť akejkoľvek strate na zárobku v dôsledku transplantácie alebo akémukoľvek zdravotnému problému; darcovia by mali byť chránení proti diskriminácii v sociálnom systéme;

| 29. | domnieva sa, že všetky pravidlá transplantačných systémov (prideľovanie, prístup k transplantačným službám, údaje o činnosti atď.) by mali byť zverejnené a náležite kontrolované s cieľom predísť akejkoľvek neoprávnenej diskriminácii, čo sa týka prístupu k čakacej listine na transplantáciu a/alebo k liečebným postupom; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že všetky pravidlá transplantačných systémov (prideľovanie, prístup k transplantačným službám, údaje o činnosti atď.) by mali byť zverejnené a náležite kontrolované s cieľom predísť akejkoľvek neoprávnenej diskriminácii, čo sa týka prístupu k čakacej listine na transplantáciu a/alebo k liečebným postupom;

| 30. | konštatuje, že hoci niektoré členské štáty zaviedli povinnú registráciu transplantačných postupov a existuje aj niekoľko dobrovoľných registrov, nejestvuje žiaden komplexný systém na zhromažďovanie údajov o rôznych druhoch transplantácií a ich výsledkoch; |
| --- | --- |

30.

konštatuje, že hoci niektoré členské štáty zaviedli povinnú registráciu transplantačných postupov a existuje aj niekoľko dobrovoľných registrov, nejestvuje žiaden komplexný systém na zhromažďovanie údajov o rôznych druhoch transplantácií a ich výsledkoch;

| 31. | dôrazne preto podporuje vytváranie národných registrov a registrov na úrovni EÚ, ako aj vypracovanie metodiky na porovnávanie výsledkov existujúcich registrov na sledovanie príjemcov orgánov po transplantácii, a to v súlade so súčasným európskym právnym rámcom na ochranu osobných údajov; |
| --- | --- |

31.

dôrazne preto podporuje vytváranie národných registrov a registrov na úrovni EÚ, ako aj vypracovanie metodiky na porovnávanie výsledkov existujúcich registrov na sledovanie príjemcov orgánov po transplantácii, a to v súlade so súčasným európskym právnym rámcom na ochranu osobných údajov;

| 32. | podporuje vypracovanie špecializovaných protokolov platných v celej EÚ obsahujúcich postupy pre operačné a pooperačné štádiá pod vedením príslušných operačných tímov, patológov špecialistov a špecialistov v ďalších požadovaných oblastiach; |
| --- | --- |

32.

podporuje vypracovanie špecializovaných protokolov platných v celej EÚ obsahujúcich postupy pre operačné a pooperačné štádiá pod vedením príslušných operačných tímov, patológov špecialistov a špecialistov v ďalších požadovaných oblastiach;

| 33. | podporuje vytváranie národných registrov a registrov na úrovni EÚ na sledovanie žijúcich darcov s cieľom zabezpečiť lepšiu ochranu ich zdravia; |
| --- | --- |

33.

podporuje vytváranie národných registrov a registrov na úrovni EÚ na sledovanie žijúcich darcov s cieľom zabezpečiť lepšiu ochranu ich zdravia;

| 34. | zdôrazňuje, že akékoľvek komerčné využitie orgánov, ktoré popiera spravodlivý prístup k transplantáciám, je neetické, je v rozpore s najzákladnejšími ľudskými hodnotami, porušuje článok 21 Dohovoru o ľudských právach a biomedicíne a je zakázané podľa článku 3 ods. 2 Charty základných práv EÚ; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje, že akékoľvek komerčné využitie orgánov, ktoré popiera spravodlivý prístup k transplantáciám, je neetické, je v rozpore s najzákladnejšími ľudskými hodnotami, porušuje článok 21 Dohovoru o ľudských právach a biomedicíne a je zakázané podľa článku 3 ods. 2 Charty základných práv EÚ;

| 35. | poukazuje na to, že medzi nedostatkom orgánov a obchodovaním s orgánmi a ľuďmi na účel odobratia orgánov existuje dvojaká súvislosť: po prvé, zvýšená dostupnosť orgánov v členských štátoch by prispela k lepšiemu monitorovaniu týchto praktík tým, že by zamedzila akejkoľvek potrebe získavať orgány mimo EÚ a po druhé, nezákonná činnosť vážne ohrozuje dôveryhodnosť zákonného systému darcovstva orgánov; |
| --- | --- |

35.

poukazuje na to, že medzi nedostatkom orgánov a obchodovaním s orgánmi a ľuďmi na účel odobratia orgánov existuje dvojaká súvislosť: po prvé, zvýšená dostupnosť orgánov v členských štátoch by prispela k lepšiemu monitorovaniu týchto praktík tým, že by zamedzila akejkoľvek potrebe získavať orgány mimo EÚ a po druhé, nezákonná činnosť vážne ohrozuje dôveryhodnosť zákonného systému darcovstva orgánov;

| 36. | opätovne pripomína odporúčania o boji proti obchodovaniu s orgánmi uvedené v Adamouovej správe o darcovstve orgánov a transplantáciách (2) a zastáva názor, že Komisia by ich mala plne zohľadniť pri vypracúvaní akčného plánu; trvá na tom, že je potrebné, aby sa v rámci Komisie a Europolu zvýšila informovanosť o tomto probléme; |
| --- | --- |

36.

opätovne pripomína odporúčania o boji proti obchodovaniu s orgánmi uvedené v Adamouovej správe o darcovstve orgánov a transplantáciách (2) a zastáva názor, že Komisia by ich mala plne zohľadniť pri vypracúvaní akčného plánu; trvá na tom, že je potrebné, aby sa v rámci Komisie a Europolu zvýšila informovanosť o tomto probléme;

| 37. | zdôrazňuje význam zasadnutia Svetového zdravotníckeho zhromaždenia, ktoré sa má uskutočniť v máji 2010, a naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby sa na úrovni WHO dôrazne zasadili za zásadu dobrovoľného a neplateného darcovstva; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje význam zasadnutia Svetového zdravotníckeho zhromaždenia, ktoré sa má uskutočniť v máji 2010, a naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby sa na úrovni WHO dôrazne zasadili za zásadu dobrovoľného a neplateného darcovstva;

| 38. | víta spoločnú štúdiu Rady Európy a OSN o obchodovaní s orgánmi, tkanivami a bunkami a o obchodovaní s ľuďmi na účel odobratia orgánov; |
| --- | --- |

38.

víta spoločnú štúdiu Rady Európy a OSN o obchodovaní s orgánmi, tkanivami a bunkami a o obchodovaní s ľuďmi na účel odobratia orgánov;

| 39. | poukazuje na správu Davida Matasa a Davida Kilgoura o zabíjaní členov hnutia Falun kung kvôli ich orgánom a žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade predložila správu o týchto obvineniach spolu s ďalšími takýmito prípadmi; |
| --- | --- |

39.

poukazuje na správu Davida Matasa a Davida Kilgoura o zabíjaní členov hnutia Falun kung kvôli ich orgánom a žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade predložila správu o týchto obvineniach spolu s ďalšími takýmito prípadmi;

| 40. | naliehavo žiada členské štáty, aby vytvorili mechanizmy na predchádzanie situáciám, keď zdravotnícki pracovníci, zdravotnícke inštitúcie či zdravotné poisťovne podporujú občanov Únie pri získavaní orgánov v tretích krajinách prostredníctvom praktík nezákonného obchodovania s orgánmi alebo ľuďmi na účely získania orgánov; vyzýva členské štáty, aby monitorovali prípady tohto typu, ktoré by sa vyskytovali na ich území; naliehavo vyzýva členské štáty, aby posúdili možnosť zavedenia legislatívnych opatrení vrátane sankcií, ktoré by sa vzťahovali na osoby, ktoré takéto činnosti podporujú alebo sa na nich zúčastňujú; |
| --- | --- |

40.

naliehavo žiada členské štáty, aby vytvorili mechanizmy na predchádzanie situáciám, keď zdravotnícki pracovníci, zdravotnícke inštitúcie či zdravotné poisťovne podporujú občanov Únie pri získavaní orgánov v tretích krajinách prostredníctvom praktík nezákonného obchodovania s orgánmi alebo ľuďmi na účely získania orgánov; vyzýva členské štáty, aby monitorovali prípady tohto typu, ktoré by sa vyskytovali na ich území; naliehavo vyzýva členské štáty, aby posúdili možnosť zavedenia legislatívnych opatrení vrátane sankcií, ktoré by sa vzťahovali na osoby, ktoré takéto činnosti podporujú alebo sa na nich zúčastňujú;

| 41. | dôrazne odmieta správanie niektorých organizácií zdravotného poistenia, ktoré nabádajú pacientov na účasť na transplantačnej turistike, a žiada členské štáty, aby takéto správanie prísne monitorovali a trestali; |
| --- | --- |

41.

dôrazne odmieta správanie niektorých organizácií zdravotného poistenia, ktoré nabádajú pacientov na účasť na transplantačnej turistike, a žiada členské štáty, aby takéto správanie prísne monitorovali a trestali;

| 42. | zdôrazňuje, že pacienti, ktorí získali orgán za nezákonných okolností, nemôžu byť vylúčení zo zdravotnej starostlivosti v EÚ; poukazuje na to, že tak, ako v iných prípadoch, by sa malo rozlišovať medzi trestaním nezákonnej činnosti a potrebou liečby; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že pacienti, ktorí získali orgán za nezákonných okolností, nemôžu byť vylúčení zo zdravotnej starostlivosti v EÚ; poukazuje na to, že tak, ako v iných prípadoch, by sa malo rozlišovať medzi trestaním nezákonnej činnosti a potrebou liečby;

| 43. | zdôrazňuje, že členské štáty by mali v záujme účinnejšieho riešenia problému nezákonného obchodovania s orgánmi posilniť svoju spoluprácu pod záštitou Interpolu a Europolu; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že členské štáty by mali v záujme účinnejšieho riešenia problému nezákonného obchodovania s orgánmi posilniť svoju spoluprácu pod záštitou Interpolu a Europolu;

| 44. | uznáva, že je nanajvýš dôležité zvýšiť kvalitu a bezpečnosť darcovstva orgánov a transplantácií; poukazuje na to, že vyššia kvalita a bezpečnosť budú mať vplyv na zníženie transplantačných rizík a následne tiež obmedzia negatívne účinky; uznáva, že opatrenia zamerané na kvalitu a bezpečnosť by mohli mať vplyv na dostupnosť orgánov a naopak; žiada Komisiu, aby členským štátom pomohla pri budovaní kapacity na vytváranie a rozvoj regulačných rámcov určených na zvýšenie kvality a bezpečnosti; |
| --- | --- |

44.

uznáva, že je nanajvýš dôležité zvýšiť kvalitu a bezpečnosť darcovstva orgánov a transplantácií; poukazuje na to, že vyššia kvalita a bezpečnosť budú mať vplyv na zníženie transplantačných rizík a následne tiež obmedzia negatívne účinky; uznáva, že opatrenia zamerané na kvalitu a bezpečnosť by mohli mať vplyv na dostupnosť orgánov a naopak; žiada Komisiu, aby členským štátom pomohla pri budovaní kapacity na vytváranie a rozvoj regulačných rámcov určených na zvýšenie kvality a bezpečnosti;

| 45. | zdôrazňuje, že dobrá spolupráca medzi zdravotníckymi pracovníkmi a vnútroštátnymi orgánmi alebo inými legitímnymi organizáciami je nevyhnutná a prínosná; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje, že dobrá spolupráca medzi zdravotníckymi pracovníkmi a vnútroštátnymi orgánmi alebo inými legitímnymi organizáciami je nevyhnutná a prínosná;

| 46. | uznáva dôležitú úlohu posttransplantačnej starostlivosti vrátane náležitého využívania liečby proti odmietnutiu orgánov pre úspešnosť transplantácií; uznáva, že optimálne využívanie liečby proti odmietnutiu orgánov môže viesť k zlepšeniu dlhodobého zdravia pacientov a prežitia štepov, a teda aj k širšej dostupnosti orgánov v dôsledku zníženej potreby opätovnej transplantácie, a domnieva sa, že členské štáty by mali zabezpečiť, aby pacienti mali prístup k čo najlepším dostupným terapiám; |
| --- | --- |

46.

uznáva dôležitú úlohu posttransplantačnej starostlivosti vrátane náležitého využívania liečby proti odmietnutiu orgánov pre úspešnosť transplantácií; uznáva, že optimálne využívanie liečby proti odmietnutiu orgánov môže viesť k zlepšeniu dlhodobého zdravia pacientov a prežitia štepov, a teda aj k širšej dostupnosti orgánov v dôsledku zníženej potreby opätovnej transplantácie, a domnieva sa, že členské štáty by mali zabezpečiť, aby pacienti mali prístup k čo najlepším dostupným terapiám;

| 47. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

47.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 102, 7.4.2004, s. 48.

(2)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 22. apríla 2008 o darcovstve orgánov a transplantáciách: politické kroky na úrovni Európskej únie (Prijaté texty, P6_TA(2008)0130).

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/72 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/72

---

Streda 19. mája 2010Inštitucionálne aspekty pristúpenia Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd

P7_TA(2010)0184

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o inštitucionálnych aspektoch pristúpenia Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (2009/2241(INI))

2011/C 161 E/12

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, článok 216 ods. 2, článok 218 ods. 6, 8 a 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ako aj protokol k článku 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii o pristúpení Únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej EDĽP),

so zreteľom na rozhodnutie Konferencie predsedov zo 14. januára 2010, v ktorom sa schvaľuje uplatnenie článku 50 rokovacieho poriadku (postup pridružených výborov) (1),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci a stanoviská Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a Výboru pre zahraničné veci (A7-0144/2010),

| A. | keďže v judikatúre, ktorá sa nezmenila od vydania rozsudku zo 17. decembra 1970 Internationale Handelsgesellschaft mbH (2) a rozsudku zo 14. mája 1974 Nold/Komisia (3), Súdny dvor Európskej únie konštatoval, že základné práva sú integrálnou súčasťou všeobecných zásad práva, na ktorého dodržiavanie Súdny dvor dohliada, |
| --- | --- |

A.

keďže v judikatúre, ktorá sa nezmenila od vydania rozsudku zo 17. decembra 1970 Internationale Handelsgesellschaft mbH (2) a rozsudku zo 14. mája 1974 Nold/Komisia (3), Súdny dvor Európskej únie konštatoval, že základné práva sú integrálnou súčasťou všeobecných zásad práva, na ktorého dodržiavanie Súdny dvor dohliada,

| B. | keďže v tejto oblasti sa Súdny dvor Európskej únie inšpiruje ústavnými tradíciami spoločnými pre členské štáty, ako aj medzinárodnými nástrojmi na ochranu ľudských práv, ktoré členské štáty uznávajú, napríklad EDĽP, |
| --- | --- |

B.

keďže v tejto oblasti sa Súdny dvor Európskej únie inšpiruje ústavnými tradíciami spoločnými pre členské štáty, ako aj medzinárodnými nástrojmi na ochranu ľudských práv, ktoré členské štáty uznávajú, napríklad EDĽP,

| C. | keďže táto judikatúra bola vo svojej podstate zahrnutá do primárneho práva prostredníctvom Zmluvy o Európskej únii z Maastrichtu v roku 1993, |
| --- | --- |

C.

keďže táto judikatúra bola vo svojej podstate zahrnutá do primárneho práva prostredníctvom Zmluvy o Európskej únii z Maastrichtu v roku 1993,

| D. | keďže Súdny dvor Európskej únie venuje osobitnú pozornosť vývoju judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva, čoho dôkazom je zvyšujúci sa počet rozsudkov, ktoré sa odvolávajú na ustanovenia EDĽP, |
| --- | --- |

D.

keďže Súdny dvor Európskej únie venuje osobitnú pozornosť vývoju judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva, čoho dôkazom je zvyšujúci sa počet rozsudkov, ktoré sa odvolávajú na ustanovenia EDĽP,

| E. | keďže Európsky súd pre ľudské práva vychádza zo zásady tzv. prezumpcie súladu konania členského štátu EÚ s EDĽP, pokiaľ tento štát iba vykonáva právo EÚ, |
| --- | --- |

E.

keďže Európsky súd pre ľudské práva vychádza zo zásady tzv. prezumpcie súladu konania členského štátu EÚ s EDĽP, pokiaľ tento štát iba vykonáva právo EÚ,

| F. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom stanovisku z 28. marca 1996 konštatoval, že Európske spoločenstvo nemôže pristúpiť k EDĽP bez predchádzajúcej úpravy zmluvy z toho dôvodu, že Spoločenstvo nemá na takýto krok explicitnú ani implicitnú právomoc, |
| --- | --- |

F.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom stanovisku z 28. marca 1996 konštatoval, že Európske spoločenstvo nemôže pristúpiť k EDĽP bez predchádzajúcej úpravy zmluvy z toho dôvodu, že Spoločenstvo nemá na takýto krok explicitnú ani implicitnú právomoc,

| G. | keďže pri pristúpení treba dodržiavať ustanovenia Lisabonskej zmluvy a príslušných protokolov, a predovšetkým článok 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a protokol č. 8 k Lisabonskej zmluve; keďže tieto ustanovenia nepredstavujú iba spôsob, ktorý umožňuje pristúpenie EÚ, ale pre inštitúcie EÚ stanovujú povinnosť postupovať podľa týchto ustanovení, keďže dohoda o pristúpení EÚ k EDĽP musí odrážať potrebu ochraňovať špecifické črty EÚ a právo EÚ, |
| --- | --- |

G.

keďže pri pristúpení treba dodržiavať ustanovenia Lisabonskej zmluvy a príslušných protokolov, a predovšetkým článok 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a protokol č. 8 k Lisabonskej zmluve; keďže tieto ustanovenia nepredstavujú iba spôsob, ktorý umožňuje pristúpenie EÚ, ale pre inštitúcie EÚ stanovujú povinnosť postupovať podľa týchto ustanovení, keďže dohoda o pristúpení EÚ k EDĽP musí odrážať potrebu ochraňovať špecifické črty EÚ a právo EÚ,

| H. | keďže po uzatvorení protokolu č. 14, ktorým sa mení EDĽP, EÚ získala možnosť pristúpiť k dohovoru, pokiaľ ide o zmluvné štáty EDĽP, a keďže pri pristúpení musia byť medzi EÚ na jednej strane a zmluvnými stranami EDĽP na druhej strane dohodnuté podmienky a spôsoby pristúpenia, |
| --- | --- |

H.

keďže po uzatvorení protokolu č. 14, ktorým sa mení EDĽP, EÚ získala možnosť pristúpiť k dohovoru, pokiaľ ide o zmluvné štáty EDĽP, a keďže pri pristúpení musia byť medzi EÚ na jednej strane a zmluvnými stranami EDĽP na druhej strane dohodnuté podmienky a spôsoby pristúpenia,

| I. | keďže sa pri takejto dohode treba zaoberať aj administratívnymi a technickými otázkami, ako je zásada prispievania EÚ na prevádzkové náklady Európskeho súdu pre ľudské práva; keďže v tejto súvislosti by bolo potrebné zvážiť vytvorenie samostatného rozpočtu Európskeho súdu pre ľudské práva, aby sa uľahčilo určenie jednotlivých príspevkov, |
| --- | --- |

I.

keďže sa pri takejto dohode treba zaoberať aj administratívnymi a technickými otázkami, ako je zásada prispievania EÚ na prevádzkové náklady Európskeho súdu pre ľudské práva; keďže v tejto súvislosti by bolo potrebné zvážiť vytvorenie samostatného rozpočtu Európskeho súdu pre ľudské práva, aby sa uľahčilo určenie jednotlivých príspevkov,

| J. | keďže pristúpením k EDĽP sa EÚ integruje do jeho systému na ochranu základných práv a okrem vnútornej ochrany týchto práv prostredníctvom judikatúry Súdneho dvora Európskej únie získa aj vonkajšiu ochranu prostredníctvom inštitúcie medzinárodného rozmeru, |
| --- | --- |

J.

keďže pristúpením k EDĽP sa EÚ integruje do jeho systému na ochranu základných práv a okrem vnútornej ochrany týchto práv prostredníctvom judikatúry Súdneho dvora Európskej únie získa aj vonkajšiu ochranu prostredníctvom inštitúcie medzinárodného rozmeru,

| K. | keďže EDĽP bol vypracovaný nielen prostredníctvom dodatkových protokolov, ale aj ďalších dohovorov, chárt a dohôd, v dôsledku čoho vznikol stále sa vyvíjajúci systém ochrany ľudských práv a základných slobôd, |
| --- | --- |

K.

keďže EDĽP bol vypracovaný nielen prostredníctvom dodatkových protokolov, ale aj ďalších dohovorov, chárt a dohôd, v dôsledku čoho vznikol stále sa vyvíjajúci systém ochrany ľudských práv a základných slobôd,

| 1. | zdôrazňuje hlavné argumenty v prospech pristúpenia EÚ k EDĽP, ktoré možno zhrnúť takto:






  — | pristúpenie predstavuje pokrok v procese európskej integrácie a je ďalším krokom na ceste k politickej EÚ, |
| --- | --- | --- |

1.

zdôrazňuje hlavné argumenty v prospech pristúpenia EÚ k EDĽP, ktoré možno zhrnúť takto:

—

pristúpenie predstavuje pokrok v procese európskej integrácie a je ďalším krokom na ceste k politickej EÚ,

| — | keďže systém ochrany základných práv EÚ je doplnený a posilnený integrovaním Charty základných práv do primárneho práva EÚ, jej pristúpenie k EDĽP bude silným prejavom súdržnosti medzi EÚ a členskými krajinami Rady Európy a jej paneurópskym systémom v oblasti ľudských práv; týmto pristúpením sa posilní aj dôveryhodnosť EÚ v očiach tretích krajín, od ktorých EÚ v rámci svojich bilaterálnych vzťahov bežne vyžaduje dodržiavanie EDĽP, |
| --- | --- |

—

keďže systém ochrany základných práv EÚ je doplnený a posilnený integrovaním Charty základných práv do primárneho práva EÚ, jej pristúpenie k EDĽP bude silným prejavom súdržnosti medzi EÚ a členskými krajinami Rady Európy a jej paneurópskym systémom v oblasti ľudských práv; týmto pristúpením sa posilní aj dôveryhodnosť EÚ v očiach tretích krajín, od ktorých EÚ v rámci svojich bilaterálnych vzťahov bežne vyžaduje dodržiavanie EDĽP,

| — | pristúpenie k EDĽP zabezpečí občanom, pokiaľ ide o kroky EÚ, podobnú ochranu, akú im poskytujú už členské štáty. Keďže členské štáty preniesli na EÚ dôležité právomoci, je táto skutočnosť o to dôležitejšia, |
| --- | --- |

—

pristúpenie k EDĽP zabezpečí občanom, pokiaľ ide o kroky EÚ, podobnú ochranu, akú im poskytujú už členské štáty. Keďže členské štáty preniesli na EÚ dôležité právomoci, je táto skutočnosť o to dôležitejšia,

| — | zosúladenie právnych predpisov a judikatúry EÚ a EDĽP v oblasti ľudských práv a právneho štátu prispeje k harmonickému rozvoju oboch európskych súdov v oblasti ľudských práv, najmä vzhľadom na rastúcu potrebu dialógu a spolupráce, a vytvorí ucelený systém, v ktorom budú obidva súdy pracovať vo vzájomnej zhode, |
| --- | --- |

—

zosúladenie právnych predpisov a judikatúry EÚ a EDĽP v oblasti ľudských práv a právneho štátu prispeje k harmonickému rozvoju oboch európskych súdov v oblasti ľudských práv, najmä vzhľadom na rastúcu potrebu dialógu a spolupráce, a vytvorí ucelený systém, v ktorom budú obidva súdy pracovať vo vzájomnej zhode,

| — | pristúpením sa do istej miery vyváži skutočnosť, že rozsah pôsobnosti Súdneho dvora Európskej únie sa v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky a v oblasti polície a bezpečnostnej politiky do istej miery obmedzuje na vykonávanie užitočnej vonkajšej súdnej kontroly všetkých činností EÚ, |
| --- | --- |

—

pristúpením sa do istej miery vyváži skutočnosť, že rozsah pôsobnosti Súdneho dvora Európskej únie sa v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky a v oblasti polície a bezpečnostnej politiky do istej miery obmedzuje na vykonávanie užitočnej vonkajšej súdnej kontroly všetkých činností EÚ,

| — | pristúpenie nijako nespochybní zásadu autonómie práva EÚ, pretože Súdny dvor Európskej únie zostane jediným najvyšším súdnym orgánom, pokiaľ ide o otázky práva EÚ a právoplatnosti jej aktov, pretože Európsky súd pre ľudské práva nemožno považovať za inštanciu, ktorá vykonáva vonkajšiu kontrolu dodržiavania povinností EÚ v oblasti medzinárodného práva, ktoré vyplývajú z pristúpenia EÚ k EDĽP; vzťah týchto dvoch európskych súdov nie je založený na hierarchii, ale na ich špecializácii; Súdny dvor Európskej únie bude mať podobné postavenie, aké majú v súčasnosti najvyššie súdy členských štátov vo vzťahu k Európskemu súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

—

pristúpenie nijako nespochybní zásadu autonómie práva EÚ, pretože Súdny dvor Európskej únie zostane jediným najvyšším súdnym orgánom, pokiaľ ide o otázky práva EÚ a právoplatnosti jej aktov, pretože Európsky súd pre ľudské práva nemožno považovať za inštanciu, ktorá vykonáva vonkajšiu kontrolu dodržiavania povinností EÚ v oblasti medzinárodného práva, ktoré vyplývajú z pristúpenia EÚ k EDĽP; vzťah týchto dvoch európskych súdov nie je založený na hierarchii, ale na ich špecializácii; Súdny dvor Európskej únie bude mať podobné postavenie, aké majú v súčasnosti najvyššie súdy členských štátov vo vzťahu k Európskemu súdu pre ľudské práva;

| 2. | pripomína, že podľa článku 6 Zmluvy o Európskej únii a podľa protokolu číslo 8 pristúpenie neprináša rozšírenie právomocí EÚ, a najmä nedáva EÚ všeobecnú právomoc v oblasti ľudských práv, a že v súlade s článkom 4 ods. 2 a článkom 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii musí rešpektovať ústavné tradície a identitu členských štátov; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že podľa článku 6 Zmluvy o Európskej únii a podľa protokolu číslo 8 pristúpenie neprináša rozšírenie právomocí EÚ, a najmä nedáva EÚ všeobecnú právomoc v oblasti ľudských práv, a že v súlade s článkom 4 ods. 2 a článkom 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii musí rešpektovať ústavné tradície a identitu členských štátov;

| 3. | potvrdzuje, že podľa článku 2 protokolu č. 8 k Lisabonskej zmluve dohoda o pristúpení EÚ k EDĽP musí zaručiť, že pristúpenie neovplyvní osobitnú situáciu v členských štátoch, pokiaľ ide o EDĽP a jeho protokoly všeobecne, ako aj o prípadné výnimky a podmienky stanovené najmä členskými štátmi, a že tieto okolnosti by nemali ovplyvniť pozíciu EÚ vo vzťahu k EDĽP; |
| --- | --- |

3.

potvrdzuje, že podľa článku 2 protokolu č. 8 k Lisabonskej zmluve dohoda o pristúpení EÚ k EDĽP musí zaručiť, že pristúpenie neovplyvní osobitnú situáciu v členských štátoch, pokiaľ ide o EDĽP a jeho protokoly všeobecne, ako aj o prípadné výnimky a podmienky stanovené najmä členskými štátmi, a že tieto okolnosti by nemali ovplyvniť pozíciu EÚ vo vzťahu k EDĽP;

| 4. | poznamenáva, že systém EDĽP bol doplnený sériou doplnkových protokolov o ochrane práv, ktoré nie sú predmetom EDĽP, a odporúča, aby Komisia bola zároveň poverená rokovaním o pristúpení ku všetkým protokolom týkajúcim sa práv, na ktoré sa vzťahuje Charta základných práv, a to bez ohľadu na to, či ich ratifikovali členské štáty EÚ; |
| --- | --- |

4.

poznamenáva, že systém EDĽP bol doplnený sériou doplnkových protokolov o ochrane práv, ktoré nie sú predmetom EDĽP, a odporúča, aby Komisia bola zároveň poverená rokovaním o pristúpení ku všetkým protokolom týkajúcim sa práv, na ktoré sa vzťahuje Charta základných práv, a to bez ohľadu na to, či ich ratifikovali členské štáty EÚ;

| 5. | zdôrazňuje, že vzhľadom na to, že pristúpenie EÚ k EDĽP je pristúpením neštátneho člena k právnemu nástroju vytvorenému pre štáty, malo by sa uskutočniť bez zmeny charakteru EDĽP a úpravy systému jeho súdnictva by mali byť minimálne; považuje v záujme účastníkov konania, ako aj EÚ a tretích krajín za dôležité uprednostniť také spôsoby pristúpenia, ktoré budú mať čo najmenší vplyv na pracovné vyťaženie Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že vzhľadom na to, že pristúpenie EÚ k EDĽP je pristúpením neštátneho člena k právnemu nástroju vytvorenému pre štáty, malo by sa uskutočniť bez zmeny charakteru EDĽP a úpravy systému jeho súdnictva by mali byť minimálne; považuje v záujme účastníkov konania, ako aj EÚ a tretích krajín za dôležité uprednostniť také spôsoby pristúpenia, ktoré budú mať čo najmenší vplyv na pracovné vyťaženie Európskeho súdu pre ľudské práva;

| 6. | zdôrazňuje, že spolu s potrebným politickým záväzkom je nanajvýš dôležité, aby sa na hlavné technické otázky našli primerané odpovede a riešenia, s cieľom zabezpečiť, aby z pristúpenia EÚ k EDĽP mali úžitok občania; poukazuje na to, že nevyriešené a nejasné podrobnosti môžu spôsobiť zmätok a ohroziť samotný účel pristúpenia; zdôrazňuje však, že technické prekážky by nemali spôsobiť oneskorenie postupu; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že spolu s potrebným politickým záväzkom je nanajvýš dôležité, aby sa na hlavné technické otázky našli primerané odpovede a riešenia, s cieľom zabezpečiť, aby z pristúpenia EÚ k EDĽP mali úžitok občania; poukazuje na to, že nevyriešené a nejasné podrobnosti môžu spôsobiť zmätok a ohroziť samotný účel pristúpenia; zdôrazňuje však, že technické prekážky by nemali spôsobiť oneskorenie postupu;

| 7. | zdôrazňuje, že pristúpením k EDĽP sa EÚ nestáva členom Rady Európy, ale že na zabezpečenie dobrej integrácie EÚ do systému EDĽP je potrebná určitá účasť EÚ na inštanciách EDĽP, a preto by EÚ mala mať určité práva, najmä:






  — | právo predložiť zoznam troch kandidátov na funkciu sudcu, z ktorých jeden by bol zvolený Parlamentným zhromaždením Rady Európy v mene EÚ a zúčastňoval by sa na práci súdu s rovnakým postavením ako ostatní sudcovia v súlade s článkom 27 ods. 2 EDĽP; Európsky parlament sa totiž zúčastňuje na vypracúvaní zoznamu kandidátov podľa podobného postupu, ako je postup stanovený v článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý sa týka kandidátov na funkciu sudcu Súdneho dvora Európskej únie, |
| --- | --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že pristúpením k EDĽP sa EÚ nestáva členom Rady Európy, ale že na zabezpečenie dobrej integrácie EÚ do systému EDĽP je potrebná určitá účasť EÚ na inštanciách EDĽP, a preto by EÚ mala mať určité práva, najmä:

—

právo predložiť zoznam troch kandidátov na funkciu sudcu, z ktorých jeden by bol zvolený Parlamentným zhromaždením Rady Európy v mene EÚ a zúčastňoval by sa na práci súdu s rovnakým postavením ako ostatní sudcovia v súlade s článkom 27 ods. 2 EDĽP; Európsky parlament sa totiž zúčastňuje na vypracúvaní zoznamu kandidátov podľa podobného postupu, ako je postup stanovený v článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý sa týka kandidátov na funkciu sudcu Súdneho dvora Európskej únie,

| — | právo na účasť prostredníctvom Európskej komisie s hlasovacím právom v mene EÚ na schôdzach Výboru ministrov v prípade, že vykonáva svoje funkcie ako orgán kontroly vykonávania rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva, alebo ak sa vyjadruje o vhodnosti požiadať súd o stanovisko, ako aj právo byť zastúpená v Riadiacom výbore pre ľudské práva (orgán podriadený Výboru ministrov), |
| --- | --- |

—

právo na účasť prostredníctvom Európskej komisie s hlasovacím právom v mene EÚ na schôdzach Výboru ministrov v prípade, že vykonáva svoje funkcie ako orgán kontroly vykonávania rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva, alebo ak sa vyjadruje o vhodnosti požiadať súd o stanovisko, ako aj právo byť zastúpená v Riadiacom výbore pre ľudské práva (orgán podriadený Výboru ministrov),

| — | právo Európskeho parlamentu určiť/vyslať určitý počet zástupcov na Parlamentné zhromaždenie Rady Európy v čase, keď volí sudcov Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

—

právo Európskeho parlamentu určiť/vyslať určitý počet zástupcov na Parlamentné zhromaždenie Rady Európy v čase, keď volí sudcov Európskeho súdu pre ľudské práva;

| 8. | zastáva názor, že členské štáty by sa počas pristúpenia k EDĽP mali zaviazať medzi sebou a vo svojich vzájomných vzťahoch s EÚ nepožadovať riešenie medzištátnych sporov pri porušení v zmysle článku 33 EDĽP, ak akt alebo opomenutie, ktoré sú predmetom sporu, spadajú do rozsahu pôsobnosti práva EÚ, keďže by to bolo v rozpore s článkom 344 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

zastáva názor, že členské štáty by sa počas pristúpenia k EDĽP mali zaviazať medzi sebou a vo svojich vzájomných vzťahoch s EÚ nepožadovať riešenie medzištátnych sporov pri porušení v zmysle článku 33 EDĽP, ak akt alebo opomenutie, ktoré sú predmetom sporu, spadajú do rozsahu pôsobnosti práva EÚ, keďže by to bolo v rozpore s článkom 344 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 9. | domnieva sa, že pridaná hodnota pristúpenia EÚ k EDĽP spočíva v individuálnej možnosti inštitúcií alebo členských štátov podať sťažnosť proti aktom na uplatňovanie práva EÚ, a preto každá sťažnosť fyzickej alebo právnickej osoby na konanie alebo zanedbanie konania inštitúcie alebo organizácie EÚ musí byť namierená výhradne voči tejto inštitúcii alebo organizácii; rovnako každá sťažnosť, ktorej predmetom je opatrenie na uplatňovanie práva EÚ členským štátom, musí byť namierená voči tomuto štátu, pričom by to nemalo prekážať súčasnému podaniu sťažnosti na EÚ a členský štát v prípade, že mohli vzniknúť pochybnosti o vymedzení zodpovednosti za príslušný akt; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že pridaná hodnota pristúpenia EÚ k EDĽP spočíva v individuálnej možnosti inštitúcií alebo členských štátov podať sťažnosť proti aktom na uplatňovanie práva EÚ, a preto každá sťažnosť fyzickej alebo právnickej osoby na konanie alebo zanedbanie konania inštitúcie alebo organizácie EÚ musí byť namierená výhradne voči tejto inštitúcii alebo organizácii; rovnako každá sťažnosť, ktorej predmetom je opatrenie na uplatňovanie práva EÚ členským štátom, musí byť namierená voči tomuto štátu, pričom by to nemalo prekážať súčasnému podaniu sťažnosti na EÚ a členský štát v prípade, že mohli vzniknúť pochybnosti o vymedzení zodpovednosti za príslušný akt;

| 10. | domnieva sa, že splnenie požiadavky vyčerpania vnútroštátnych opravných prostriedkov podľa článku 35 EDĽP si vyžaduje, aby sťažovateľ vyčerpal možnosti opravných prostriedkov daného štátu, a aby uplatnil prejudiciálne konanie na súde v Luxemburgu; táto podmienka sa považuje za splnenú, ak napriek žiadosti žalobcu vnútroštátny sudca nepovažuje prejudiciálne konanie za opodstatnené; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že splnenie požiadavky vyčerpania vnútroštátnych opravných prostriedkov podľa článku 35 EDĽP si vyžaduje, aby sťažovateľ vyčerpal možnosti opravných prostriedkov daného štátu, a aby uplatnil prejudiciálne konanie na súde v Luxemburgu; táto podmienka sa považuje za splnenú, ak napriek žiadosti žalobcu vnútroštátny sudca nepovažuje prejudiciálne konanie za opodstatnené;

| 11. | konštatuje, že po pristúpení EÚ k EDĽP môže nastať situácia, že v určitých veciach budú mať súdnu právomoc tak Európsky súd pre ľudské práva, ako aj Súdny dvor Európskej únie, a zdôrazňuje, že súbežné predloženie podania na oboch súdoch nebude prípustné; |
| --- | --- |

11.

konštatuje, že po pristúpení EÚ k EDĽP môže nastať situácia, že v určitých veciach budú mať súdnu právomoc tak Európsky súd pre ľudské práva, ako aj Súdny dvor Európskej únie, a zdôrazňuje, že súbežné predloženie podania na oboch súdoch nebude prípustné;

| 12. | považuje za vhodné, aby v záujme dobrej správy súdnictva a bez toho, aby bol dotknutý článok 36 ods. 2 EDĽP, v každom konaní Európskeho súdu pre ľudské práva voči členskému štátu, v ktorom by sa mohla objaviť otázka práva EÚ, mohla EÚ vstúpiť do konania ako jeden z odporcov a aby do každého konania voči EÚ za rovnakých podmienok mohol každý členský štát vstúpiť ako jeden z odporcov; táto možnosť sa musí vymedziť pomocou ustanovení zahrnutých do dohody o pristúpení jasným, a zároveň aj dostatočne širokým spôsobom; |
| --- | --- |

12.

považuje za vhodné, aby v záujme dobrej správy súdnictva a bez toho, aby bol dotknutý článok 36 ods. 2 EDĽP, v každom konaní Európskeho súdu pre ľudské práva voči členskému štátu, v ktorom by sa mohla objaviť otázka práva EÚ, mohla EÚ vstúpiť do konania ako jeden z odporcov a aby do každého konania voči EÚ za rovnakých podmienok mohol každý členský štát vstúpiť ako jeden z odporcov; táto možnosť sa musí vymedziť pomocou ustanovení zahrnutých do dohody o pristúpení jasným, a zároveň aj dostatočne širokým spôsobom;

| 13. | domnieva sa, že prijatie možnosti vystupovať ako jeden z odporcov nebráni iným nepriamym prostriedkom, ktoré poskytuje EDĽP (článok 36 ods. 1), ako je právo EÚ vystupovať ako tretia strana vo veciach sťažností občanov EÚ; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že prijatie možnosti vystupovať ako jeden z odporcov nebráni iným nepriamym prostriedkom, ktoré poskytuje EDĽP (článok 36 ods. 1), ako je právo EÚ vystupovať ako tretia strana vo veciach sťažností občanov EÚ;

| 14. | domnieva sa, že vzhľadom na to, že Európsky súd pre ľudské práva uznal extrateritoriálnu uplatniteľnosť EDĽP, cieľom EÚ musí byť úplné dodržiavanie tejto povinnosti v rámci jej vonkajších vzťahov a aktivít; |
| --- | --- |

14.

domnieva sa, že vzhľadom na to, že Európsky súd pre ľudské práva uznal extrateritoriálnu uplatniteľnosť EDĽP, cieľom EÚ musí byť úplné dodržiavanie tejto povinnosti v rámci jej vonkajších vzťahov a aktivít;

| 15. | domnieva sa, že by nebolo správne formalizovať vzťahy medzi Súdnym dvorom Európskej únie a Európskym súdom pre ľudské práva zavedením prejudiciálneho konania na Európskom súde alebo vytvorením organizácie alebo pracovnej skupiny, ktorá by rozhodovala v prípade, že jeden zo súdov by mal v úmysle stotožniť sa s výkladom EDĽP, ktorý sa líši od výkladu druhého súdu; v tejto súvislosti pripomína vyhlásenie k článku 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa poznamenáva, že medzi Súdnym dvorom Európskej únie a Európskym súdom pre ľudské práva sa vedie pravidelný dialóg, ktorý by sa mal posilniť, keď EÚ pristúpi k EDĽP; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že by nebolo správne formalizovať vzťahy medzi Súdnym dvorom Európskej únie a Európskym súdom pre ľudské práva zavedením prejudiciálneho konania na Európskom súde alebo vytvorením organizácie alebo pracovnej skupiny, ktorá by rozhodovala v prípade, že jeden zo súdov by mal v úmysle stotožniť sa s výkladom EDĽP, ktorý sa líši od výkladu druhého súdu; v tejto súvislosti pripomína vyhlásenie k článku 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa poznamenáva, že medzi Súdnym dvorom Európskej únie a Európskym súdom pre ľudské práva sa vedie pravidelný dialóg, ktorý by sa mal posilniť, keď EÚ pristúpi k EDĽP;

| 16. | je si veľmi dobre vedomý skutočnosti, že Európsky súd pre ľudské práva by mohol stanoviť porušenie v prípade, o ktorom už rozhodol Súdny dvor Európskej únie, a zdôrazňuje, že by to v žiadnom prípade nemalo vrhnúť pochybnosti na vierohodnosť Súdneho dvora Európskej únie ako najvyššej rozhodujúcej inštancie súdneho systému EÚ; |
| --- | --- |

16.

je si veľmi dobre vedomý skutočnosti, že Európsky súd pre ľudské práva by mohol stanoviť porušenie v prípade, o ktorom už rozhodol Súdny dvor Európskej únie, a zdôrazňuje, že by to v žiadnom prípade nemalo vrhnúť pochybnosti na vierohodnosť Súdneho dvora Európskej únie ako najvyššej rozhodujúcej inštancie súdneho systému EÚ;

| 17. | zdôrazňuje, že po pristúpení bude EDĽP predstavovať minimálnu úroveň ochrany ľudských práv a základných slobôd v Európe a že bude mať kľúčový význam najmä v prípadoch, keď je ochrana poskytovaná EÚ nižšia ako ochrana stanovená v EDĽP; poukazuje na to, že EDĽP posilňuje ochranu práv uznaných Chartou základných práv, ktoré spadajú do jeho rozsahu pôsobnosti, a že charta rovnako uznáva iné práva a zásady, ktoré sa nenachádzajú v EDĽP, ale v dodatkových protokoloch a nástrojoch spojených s EDĽP; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že po pristúpení bude EDĽP predstavovať minimálnu úroveň ochrany ľudských práv a základných slobôd v Európe a že bude mať kľúčový význam najmä v prípadoch, keď je ochrana poskytovaná EÚ nižšia ako ochrana stanovená v EDĽP; poukazuje na to, že EDĽP posilňuje ochranu práv uznaných Chartou základných práv, ktoré spadajú do jeho rozsahu pôsobnosti, a že charta rovnako uznáva iné práva a zásady, ktoré sa nenachádzajú v EDĽP, ale v dodatkových protokoloch a nástrojoch spojených s EDĽP;

| 18. | pripomína, že podpora dodržiavania ľudských práv, ktorá je základnou zásadou EÚ zakotvenou v jej zakladajúcej zmluve, predstavuje spoločný základ pre vzťahy EÚ s tretími krajinami; preto sa domnieva, že toto pristúpenie posilní dôveru občanov v EÚ a dôveryhodnosť EÚ v dialógu o ľudských právach s tretími krajinami; ďalej zdôrazňuje, že jednotné a plné uplatňovanie Charty základných práv na úrovni EÚ je pre zabezpečenie dôveryhodnosti EÚ v tomto dialógu rovnako rozhodujúce; |
| --- | --- |

18.

pripomína, že podpora dodržiavania ľudských práv, ktorá je základnou zásadou EÚ zakotvenou v jej zakladajúcej zmluve, predstavuje spoločný základ pre vzťahy EÚ s tretími krajinami; preto sa domnieva, že toto pristúpenie posilní dôveru občanov v EÚ a dôveryhodnosť EÚ v dialógu o ľudských právach s tretími krajinami; ďalej zdôrazňuje, že jednotné a plné uplatňovanie Charty základných práv na úrovni EÚ je pre zabezpečenie dôveryhodnosti EÚ v tomto dialógu rovnako rozhodujúce;

| 19. | poznamenáva, že EDĽP zohráva dôležitú úlohu pri výklade Charty základných práv, keďže práva, ktoré zaručuje charta a ktoré zodpovedajú právam uznaným v rámci EDĽP, sa musia vykladať v súlade s dohovorom a podľa článku 6 odsek 3 Zmluvy o Európskej únii EDĽP je pre Súdny dvor Európskej únie zdrojom inšpirácie pri vypracovávaní všeobecných zásad práva EÚ; poznamenáva tiež, že EDĽP v súlade so svojím článkom 53 sa nebude vykladať tak, aby obmedzoval alebo poškodzoval práva uznané Chartou základných práv, aby si charta zachovala svoju plnú právnu hodnotu; |
| --- | --- |

19.

poznamenáva, že EDĽP zohráva dôležitú úlohu pri výklade Charty základných práv, keďže práva, ktoré zaručuje charta a ktoré zodpovedajú právam uznaným v rámci EDĽP, sa musia vykladať v súlade s dohovorom a podľa článku 6 odsek 3 Zmluvy o Európskej únii EDĽP je pre Súdny dvor Európskej únie zdrojom inšpirácie pri vypracovávaní všeobecných zásad práva EÚ; poznamenáva tiež, že EDĽP v súlade so svojím článkom 53 sa nebude vykladať tak, aby obmedzoval alebo poškodzoval práva uznané Chartou základných práv, aby si charta zachovala svoju plnú právnu hodnotu;

| 20. | zdôrazňuje význam EDĽP a judikatúry Európskeho súd pre ľudské práva pri tvorbe právneho rámca a smerodajných zásad pre súčasné a budúce akcie EÚ v oblasti občianskych práv, spravodlivosti a vnútorných vecí, najmä vzhľadom na nové formy integrácie a harmonizácie občianskych slobôd, spravodlivosti a vnútorných vecí, ktorých vznik podnietilo nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy a prijatie Štokholmského programu; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje význam EDĽP a judikatúry Európskeho súd pre ľudské práva pri tvorbe právneho rámca a smerodajných zásad pre súčasné a budúce akcie EÚ v oblasti občianskych práv, spravodlivosti a vnútorných vecí, najmä vzhľadom na nové formy integrácie a harmonizácie občianskych slobôd, spravodlivosti a vnútorných vecí, ktorých vznik podnietilo nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy a prijatie Štokholmského programu;

| 21. | zdôrazňuje, že pristúpenie prispeje predovšetkým k zavedeniu ucelenejšieho systému ľudských práv v rámci EÚ; zastáva názor, že pristúpenie posilní dôveryhodnosť EÚ v oblasti ochrany ľudských práv v očiach jej občanov a zaručí plné a efektívne dodržiavanie základných práv všade tam, kde pôjde o právo EÚ; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že pristúpenie prispeje predovšetkým k zavedeniu ucelenejšieho systému ľudských práv v rámci EÚ; zastáva názor, že pristúpenie posilní dôveryhodnosť EÚ v oblasti ochrany ľudských práv v očiach jej občanov a zaručí plné a efektívne dodržiavanie základných práv všade tam, kde pôjde o právo EÚ;

| 22. | zdôrazňuje, že po pristúpení už nebude možné spochybňovať právomoc Európskeho súdu pre ľudské práva pri posudzovaní vecí spadajúcich pod EDĽP na základe vnútornej štruktúry práva EÚ; zdôrazňuje zároveň, že právomoci Európskeho súdu pre ľudské práva nesmú byť obmedzené na európskych občanov, ani na zemepisné územie EÚ (napríklad v prípade misií alebo delegácií); |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že po pristúpení už nebude možné spochybňovať právomoc Európskeho súdu pre ľudské práva pri posudzovaní vecí spadajúcich pod EDĽP na základe vnútornej štruktúry práva EÚ; zdôrazňuje zároveň, že právomoci Európskeho súdu pre ľudské práva nesmú byť obmedzené na európskych občanov, ani na zemepisné územie EÚ (napríklad v prípade misií alebo delegácií);

| 23. | konštatuje, že pristúpenie EÚ k EDĽP poskytne dodatočný mechanizmus na uplatňovanie ľudských práv, najmä možnosť podať na Európskom súde pre ľudské práva sťažnosť na konanie alebo nekonanie inštitúcie EÚ alebo členského štátu pri vykonávaní práva EÚ v prípade, ktorý patrí do právomoci EDĽP; zdôrazňuje však, že týmto pristúpením sa nič nemení na súčasnom systéme rozdelenia právomocí Súdneho dvora Európskej únie alebo Európskeho súdu pre ľudské práva a že požiadavka, aby boli vyčerpané všetky vnútroštátne opravné prostriedky, zostáva podmienkou pre prípustnosť žiadosti; žiada, aby sa žiadosti a sťažnosti spracovávali v primeranom čase; podnecuje Komisiu, aby v spolupráci so Súdnym dvorom Európskej únie a Európskym súdom pre ľudské práva poskytla určité usmernenia v súvislosti s tým, čo patrí k primeraným vnútroštátnym opravným prostriedkom v rámci EÚ, a v súvislosti s otázkou prejudiciálneho konania podľa práva EÚ; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že bude potrebné zabezpečiť, aby sa súdy členských štátov predkladali sťažnosti Súdnemu dvoru Európskej únie, ak sa vyskytne sporná otázka týkajúca sa základných práv; |
| --- | --- |

23.

konštatuje, že pristúpenie EÚ k EDĽP poskytne dodatočný mechanizmus na uplatňovanie ľudských práv, najmä možnosť podať na Európskom súde pre ľudské práva sťažnosť na konanie alebo nekonanie inštitúcie EÚ alebo členského štátu pri vykonávaní práva EÚ v prípade, ktorý patrí do právomoci EDĽP; zdôrazňuje však, že týmto pristúpením sa nič nemení na súčasnom systéme rozdelenia právomocí Súdneho dvora Európskej únie alebo Európskeho súdu pre ľudské práva a že požiadavka, aby boli vyčerpané všetky vnútroštátne opravné prostriedky, zostáva podmienkou pre prípustnosť žiadosti; žiada, aby sa žiadosti a sťažnosti spracovávali v primeranom čase; podnecuje Komisiu, aby v spolupráci so Súdnym dvorom Európskej únie a Európskym súdom pre ľudské práva poskytla určité usmernenia v súvislosti s tým, čo patrí k primeraným vnútroštátnym opravným prostriedkom v rámci EÚ, a v súvislosti s otázkou prejudiciálneho konania podľa práva EÚ; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že bude potrebné zabezpečiť, aby sa súdy členských štátov predkladali sťažnosti Súdnemu dvoru Európskej únie, ak sa vyskytne sporná otázka týkajúca sa základných práv;

| 24. | zdôrazňuje, že pristúpenie si zároveň bude vyžadovať intenzívnejšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi súdmi, Súdnym dvorom Európskej únie a Európskym súdom pre ľudské práva pri ochrane základných práv; poukazuje na to, že prostredníctvom spolupráce medzi týmito dvomi európskymi súdmi sa bude ďalej rozvíjať jednotný systém judikatúry v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že pristúpenie si zároveň bude vyžadovať intenzívnejšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi súdmi, Súdnym dvorom Európskej únie a Európskym súdom pre ľudské práva pri ochrane základných práv; poukazuje na to, že prostredníctvom spolupráce medzi týmito dvomi európskymi súdmi sa bude ďalej rozvíjať jednotný systém judikatúry v oblasti ľudských práv;

| 25. | ďalej víta, že článok 1 EDĽP zaručuje ochranu nielen občanom EÚ a ďalším jednotlivcom na území EÚ, ale aj všetkým osobám, ktoré spadajú do pôsobnosti EÚ mimo jej územia; |
| --- | --- |

25.

ďalej víta, že článok 1 EDĽP zaručuje ochranu nielen občanom EÚ a ďalším jednotlivcom na území EÚ, ale aj všetkým osobám, ktoré spadajú do pôsobnosti EÚ mimo jej územia;

| 26. | uvedomuje si skutočnosť, že pristúpenie ako také nevyrieši veľmi závažné problémy, ktorým čelí systém EDĽP, t. j. na jednej strane nadmerné množstvo práce vyplývajúce z obrovského nárastu individuálnych sťažností a na druhej strane reforma štruktúry a fungovania súdu potrebná na to, aby sa súd mohol vyrovnať s týmto nárastom; konštatuje, že Európsky súd pre ľudské práva uznáva skutočnosť, že pracuje v zložitom právnom a politickom prostredí, a poznamenáva, že vstup do platnosti protokolu č. 14 dňa 1. júna 2010 určite pomôže znížiť počet nedokončených konaní, ale nedokáže ich odstrániť; v kontexte reformy Európskeho súdu pre ľudské práva zdôrazňuje dôležitosť Deklarácie z Interlakenu s osobitným dôrazom na odsek 4 deklarácie, ktorý oprávnene upozorňuje na to, že kritériá týkajúce sa oprávnenosti a jurisdikcie súdu sa musia uplatňovať jednotne a dôsledne; |
| --- | --- |

26.

uvedomuje si skutočnosť, že pristúpenie ako také nevyrieši veľmi závažné problémy, ktorým čelí systém EDĽP, t. j. na jednej strane nadmerné množstvo práce vyplývajúce z obrovského nárastu individuálnych sťažností a na druhej strane reforma štruktúry a fungovania súdu potrebná na to, aby sa súd mohol vyrovnať s týmto nárastom; konštatuje, že Európsky súd pre ľudské práva uznáva skutočnosť, že pracuje v zložitom právnom a politickom prostredí, a poznamenáva, že vstup do platnosti protokolu č. 14 dňa 1. júna 2010 určite pomôže znížiť počet nedokončených konaní, ale nedokáže ich odstrániť; v kontexte reformy Európskeho súdu pre ľudské práva zdôrazňuje dôležitosť Deklarácie z Interlakenu s osobitným dôrazom na odsek 4 deklarácie, ktorý oprávnene upozorňuje na to, že kritériá týkajúce sa oprávnenosti a jurisdikcie súdu sa musia uplatňovať jednotne a dôsledne;

| 27. | považuje za potrebné zachovať nezávislosť Európskeho súdu pre ľudské práva v personálnej a rozpočtovej politike; |
| --- | --- |

27.

považuje za potrebné zachovať nezávislosť Európskeho súdu pre ľudské práva v personálnej a rozpočtovej politike;

| 28. | upozorňuje na skutočnosť, že vzhľadom na význam pristúpenia EÚ k EDĽP z ústavného hľadiska Zmluva o fungovaní Európskej únie stanovuje náročné podmienky pristúpenia, keďže Rada musí po schválení Európskym parlamentom prijať rozhodnutie o uzavretí dohody jednomyseľne a táto dohoda vstúpi do platnosti iba po schválení členskými štátmi v súlade s ústavnými ustanoveniami členských štátov; |
| --- | --- |

28.

upozorňuje na skutočnosť, že vzhľadom na význam pristúpenia EÚ k EDĽP z ústavného hľadiska Zmluva o fungovaní Európskej únie stanovuje náročné podmienky pristúpenia, keďže Rada musí po schválení Európskym parlamentom prijať rozhodnutie o uzavretí dohody jednomyseľne a táto dohoda vstúpi do platnosti iba po schválení členskými štátmi v súlade s ústavnými ustanoveniami členských štátov;

| 29. | nabáda národné parlamenty členských štátov EÚ, aby zreteľne vyjadrili svoje odhodlanie a ochotu zjednodušiť proces pristúpenia zapojením svojich vnútroštátnych súdov a ministerstiev spravodlivosti; |
| --- | --- |

29.

nabáda národné parlamenty členských štátov EÚ, aby zreteľne vyjadrili svoje odhodlanie a ochotu zjednodušiť proces pristúpenia zapojením svojich vnútroštátnych súdov a ministerstiev spravodlivosti;

| 30. | poznamenáva, že pristúpenie EÚ k EDĽP znamená, že EÚ uznáva celkový systém ochrany ľudských práv, tak ako bol vypracovaný a kodifikovaný v mnohých dokumentoch a organizáciách Rady Európy; v tejto súvislosti je pristúpenie EÚ k EDĽP prvým zásadným krokom, ktorý by mal byť následne doplnený, okrem iného, pristúpením EÚ k Európskej sociálnej charte podpísanej 18. októbra 1961 v Turíne, zmenenej a doplnenej 3. mája 1996 v Štrasburgu, v súlade s aquis zakotvenými v Charte základných práv, ako aj v sociálno-právnych predpisoch Únie; |
| --- | --- |

30.

poznamenáva, že pristúpenie EÚ k EDĽP znamená, že EÚ uznáva celkový systém ochrany ľudských práv, tak ako bol vypracovaný a kodifikovaný v mnohých dokumentoch a organizáciách Rady Európy; v tejto súvislosti je pristúpenie EÚ k EDĽP prvým zásadným krokom, ktorý by mal byť následne doplnený, okrem iného, pristúpením EÚ k Európskej sociálnej charte podpísanej 18. októbra 1961 v Turíne, zmenenej a doplnenej 3. mája 1996 v Štrasburgu, v súlade s aquis zakotvenými v Charte základných práv, ako aj v sociálno-právnych predpisoch Únie;

| 31. | ďalej vyzýva EÚ, aby pristúpila k orgánom Rady Európy, akými sú Výbor na zabránenie mučenia, Európska komisia proti rasizmu a intolerancii a Európska komisia pre efektívnosť fungovania justície; zároveň zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Únia zapojila do práce komisára pre ľudské práva, Európskeho výboru sociálnych práv, Vládneho výboru Európskej sociálnej charty a Európskeho výboru pre migráciu, a žiada, aby bol riadne informovaný o záveroch a rozhodnutiach týchto orgánov; |
| --- | --- |

31.

ďalej vyzýva EÚ, aby pristúpila k orgánom Rady Európy, akými sú Výbor na zabránenie mučenia, Európska komisia proti rasizmu a intolerancii a Európska komisia pre efektívnosť fungovania justície; zároveň zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Únia zapojila do práce komisára pre ľudské práva, Európskeho výboru sociálnych práv, Vládneho výboru Európskej sociálnej charty a Európskeho výboru pre migráciu, a žiada, aby bol riadne informovaný o záveroch a rozhodnutiach týchto orgánov;

| 32. | domnieva sa, že v záujme občanov, demokracie, ľudských práv v Európe a v EÚ a ich dodržiavania a zabezpečenia by mala byť spolupráca medzi inštitúciami EÚ a špecializovanými orgánmi Rady Európy posilnená s cieľom prispieť k lepšiemu súladu a väčšej miere komplementárnosti v oblasti ľudských práv na európskej úrovni; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že v záujme občanov, demokracie, ľudských práv v Európe a v EÚ a ich dodržiavania a zabezpečenia by mala byť spolupráca medzi inštitúciami EÚ a špecializovanými orgánmi Rady Európy posilnená s cieľom prispieť k lepšiemu súladu a väčšej miere komplementárnosti v oblasti ľudských práv na európskej úrovni;

| 33. | navrhuje, aby Rada Európy a EÚ v záujme zvyšovania povedomia občanov o pridanej hodnote pristúpenia vypracovali usmernenia s jasným vysvetlením všetkých dôsledkov a účinkov, ktoré pristúpenie prinesie; nazdáva sa, že Komisia a členské štáty by mali občanom EÚ poskytovať informácie, ktorými sa zabezpečí, že občania si budú plne vedomí významu dodatočného mechanizmu a jeho príslušného využitia; |
| --- | --- |

33.

navrhuje, aby Rada Európy a EÚ v záujme zvyšovania povedomia občanov o pridanej hodnote pristúpenia vypracovali usmernenia s jasným vysvetlením všetkých dôsledkov a účinkov, ktoré pristúpenie prinesie; nazdáva sa, že Komisia a členské štáty by mali občanom EÚ poskytovať informácie, ktorými sa zabezpečí, že občania si budú plne vedomí významu dodatočného mechanizmu a jeho príslušného využitia;

| 34. | zdôrazňuje, že je dôležité ustanoviť neformálny orgán na koordináciu výmeny informácií medzi Európskym parlamentom a Parlamentným zhromaždením Rady Európy; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje, že je dôležité ustanoviť neformálny orgán na koordináciu výmeny informácií medzi Európskym parlamentom a Parlamentným zhromaždením Rady Európy;

| 35. | zdôrazňuje, že keďže pristúpenie k EDĽP sa netýka len inštitúcií EÚ, ale aj občanov EÚ, na všetkých rokovaniach sa má podieľať a formou konzultácií zúčastňovať Európsky parlament, ktorý má byť okamžite a úplne informovaný vo všetkých fázach rokovaní, ako sa to stanovuje v článku 218 ods. 10 Zmluvy o Európskej únii; |
| --- | --- |

35.

zdôrazňuje, že keďže pristúpenie k EDĽP sa netýka len inštitúcií EÚ, ale aj občanov EÚ, na všetkých rokovaniach sa má podieľať a formou konzultácií zúčastňovať Európsky parlament, ktorý má byť okamžite a úplne informovaný vo všetkých fázach rokovaní, ako sa to stanovuje v článku 218 ods. 10 Zmluvy o Európskej únii;

| 36. | víta odhodlanie súčasného španielskeho predsedníctva zaoberať sa pristúpením, keďže ho považuje sa naliehavú otázku, a v tomto ohľade aj kladný a kooperatívny postoj Rady Európy; vyzýva belgické a maďarské predsedníctvo, aby urobili maximum pre čo najskoršie dokončenie pristúpenia čo najjednoduchším a najprístupnejším spôsobom, aby občania EÚ mohli mať v čo najkratšom čase úžitok z pristúpenia EÚ k EDĽP; |
| --- | --- |

36.

víta odhodlanie súčasného španielskeho predsedníctva zaoberať sa pristúpením, keďže ho považuje sa naliehavú otázku, a v tomto ohľade aj kladný a kooperatívny postoj Rady Európy; vyzýva belgické a maďarské predsedníctvo, aby urobili maximum pre čo najskoršie dokončenie pristúpenia čo najjednoduchším a najprístupnejším spôsobom, aby občania EÚ mohli mať v čo najkratšom čase úžitok z pristúpenia EÚ k EDĽP;

| 37. | trvá na tom, aby bol Európsky parlament vzhľadom na dôležitú úlohu, akú mu priznáva Lisabonská zmluva pri uzatváraní dohody o pristúpení, riadne informovaný o vymedzení mandátu na rokovanie o pristúpení k EDĽP a aby bol úzko zapojený do predbežných diskusií, a to aj počas rokovaní o tomto dokumente v súlade s ustanoveniami článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

37.

trvá na tom, aby bol Európsky parlament vzhľadom na dôležitú úlohu, akú mu priznáva Lisabonská zmluva pri uzatváraní dohody o pristúpení, riadne informovaný o vymedzení mandátu na rokovanie o pristúpení k EDĽP a aby bol úzko zapojený do predbežných diskusií, a to aj počas rokovaní o tomto dokumente v súlade s ustanoveniami článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 38. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

38.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Zápisnica zo schôdze Konferencie predsedov, PE 432.390/CPG, bod 9.1.

(2)  Zbierka rozhodnutí 1970, s. 1125.

(3)  Zbierka rozhodnutí 1974, s. 491.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/78 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/78

---

Streda 19. mája 2010Konferencia o preskúmaní Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu v Kampale (Uganda)

P7_TA(2010)0185

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o konferencii o preskúmaní Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu v Kampale v Ugande

2011/C 161 E/13

Európsky parlament,

so zreteľom na rozhodnutie zvolať konferenciu o preskúmaní Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu v Kampale, Ugande od 31. mája do 11. júna 2010, ktoré prijalo zhromaždenie štátov, ktoré sú zmluvnými stranami, na svojej ôsmej plenárnej schôdzi 26. novembra 2009 (1),

so zreteľom na predchádzajúce uznesenia a správy o konferencii o preskúmaní a najmä na uznesenie MTS-ASP/7/Res.2 o postupe vymenovania a voľby sudcov, prokurátora a zástupcov prokurátora Medzinárodného trestného súdu,

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Medzinárodnom trestnom súde, najmä na uznesenia z 19. novembra 1998 (2), 18. januára 2001 (3), 28. februára 2002 (4), zo 4. júla 2002 o návrhu zákona o ochrane pracovníkov amerických služieb (ASPA) (5) a z 26. septembra 2002
   (6)
  a na svoje uznesenie z 22. mája 2008
   (7)
  ,

so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu (MTS) a na jeho nadobudnutie platnosti 1. júla 2002,

so zreteľom na vyhlásenie z 1. júla 2002 o Medzinárodnom trestnom súde, ktoré predložilo predsedníctvo Rady v mene Európskej únie,

so zreteľom na význam, ktorý MTS a EÚ pripisujú konsolidácii právneho štátu a dodržiavaniu ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva, ako aj zachovaniu mieru a poslineniu medzinárodnej bezpečnosti v súlade s Chartou OSN a článkom 21 ods. 2 písm. b) Zmluvy o Európskej únii,

so zreteľom na skutočnosť, že Rada EÚ prijala 16. júna 2003 spoločnú pozíciu 2003/444/SZBP o Medzinárodnom trestnom súde (8), v ktorej sa uvádza, že závažné trestné činy, ktoré sú v jurisdikcii MTS, sa týkajú všetkých členských štátov, ktoré sú odhodlané spolupracovať, aby zabránili týmto činom a skoncovali s beztrestnosťou ich páchateľov, a ktorej cieľom je podporovať účinné fungovanie súdu a získavať preň všeobecnú podporu presadzovaním čo najširšej účasti na Rímskom štatúte,

so zreteľom na akčný plán pre koordinácii činností EÚ, univerzálnosť a celistvosť Rímskeho štatútu a nezávislosť a účinné fungovanie MTS, ktorý nadviazal na spoločnú pozíciu (9) finalizovanú EÚ 4. februára 2004,

so zreteľom na to, že EÚ prijala súbor hlavných zásad (10), v ktorých sa stanovujú minimálne referenčné hodnoty, ktoré majú dodržiavať štáty, ktoré sú zmluvnými stranami MTS, pri uzatváraní dvojstranných dohôd o nevydávaní občanov,

so zreteľom na viacero rozhodnutí (11), ktoré prijala Rada EÚ v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti s cieľom posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi pri vyšetrovaní a trestnom stíhaní genocídy, zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov na vnútroštátnej úrovni,

so zreteľom na Štokholmský program, v ktorom sú inštitúcie EÚ vyzvané, aby podporovali a presadzovali činnosť Únie a jej členských štátov zameranú proti beztrestnosti, aby bojovali proti trestným činom genocídy, zločinom proti ľudskosti a vojnovým zločinom a aby v tejto súvislosti podporovali spoluprácu medzi členskými štátmi [...] a MTS,

so zreteľom na značný pokrok, ktorý sa dosiahol od prvého zvolenia sudcov a prokurátora MTS, a na skutočnosť, že súd v súčasnosti vyšetruje päť krajín (Keňu, Konžskú demokratickú republiku, Sudán/Darfúr, Ugandu a Stredoafrickú republiku),

so zreteľom na skutočnosť, že konferencia o preskúmaní MTS je vhodnou príležitosťou na zváženie pokroku súdu a jeho činnosti pri odstrašovaní od ozbrojených konfliktov a ich riešení s osobitným odkazom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 o ženách, mieri a bezpečnosti,

so zreteľom na dôvodovú správu Rímskeho štatútu, v ktorej sa vymedzuje jurisdikcia MTS a v ktorej sa znásilnenie, sexuálne otroctvo, vynútená prostitúcia, násilné tehotenstvo, vynútená sterilizácia alebo iné formy sexuálneho násilia porovnateľnej závažnosti uznávajú za zločiny proti ľudskosti,

so zreteľom na vyhlásenia Rady a Komisie o konferencii o preskúmaní Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu v Kampale, Ugande,

so zreteľom na článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže EÚ dôsledne podporuje MTS a presadzuje univerzálnosť a bráni celistvosť Rímskeho štatútu s cieľom chrániť a zvyšovať nezávislosť, zákonnosť a účinnosť medzinárodného súdneho konania, |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ dôsledne podporuje MTS a presadzuje univerzálnosť a bráni celistvosť Rímskeho štatútu s cieľom chrániť a zvyšovať nezávislosť, zákonnosť a účinnosť medzinárodného súdneho konania,

| B. | keďže dosiahnutie čo najširšej ratifikácie a implementácie Rímskeho štatútu tiež bolo cieľom EÚ počas pokovovaní o pristúpení a v procese pristúpenia nových členských štátov EÚ, a keďže ratifikácia a implementácia Rímskeho štatútu by tiež mala byť dôležitým cieľom EÚ v rámci jej vzťahov s ďalšími partnermi, najmä Spojenými štátmi americkými, Čínou, Ruskom a Izraelom, |
| --- | --- |

B.

keďže dosiahnutie čo najširšej ratifikácie a implementácie Rímskeho štatútu tiež bolo cieľom EÚ počas pokovovaní o pristúpení a v procese pristúpenia nových členských štátov EÚ, a keďže ratifikácia a implementácia Rímskeho štatútu by tiež mala byť dôležitým cieľom EÚ v rámci jej vzťahov s ďalšími partnermi, najmä Spojenými štátmi americkými, Čínou, Ruskom a Izraelom,

| C. | keďže EÚ systematicky sleduje zaraďovanie doložky o MTS do mandátov na rokovania a do dohôd s tretími krajinami, |
| --- | --- |

C.

keďže EÚ systematicky sleduje zaraďovanie doložky o MTS do mandátov na rokovania a do dohôd s tretími krajinami,

| D. | keďže dodržiavanie, presadzovanie a ochrana univerzálnej platnosti ľudských práv sú súčasťou etického a právneho acquis Únie a jedným zo základných kameňov európskej jednoty a integrity (12), |
| --- | --- |

D.

keďže dodržiavanie, presadzovanie a ochrana univerzálnej platnosti ľudských práv sú súčasťou etického a právneho acquis Únie a jedným zo základných kameňov európskej jednoty a integrity (12),

| E. | keďže význam úlohy EÚ ako globálneho hráča v posledných desaťročiach vzrástol, |
| --- | --- |

E.

keďže význam úlohy EÚ ako globálneho hráča v posledných desaťročiach vzrástol,

| F. | keďže jej osobitní zástupcovia presadzujú politiky a záujmy EÚ v problémových regiónoch a krajinách a zohrávajú aktívnu úlohu v úsilí o konsolidáciu mieru, stability a právneho štátu, |
| --- | --- |

F.

keďže jej osobitní zástupcovia presadzujú politiky a záujmy EÚ v problémových regiónoch a krajinách a zohrávajú aktívnu úlohu v úsilí o konsolidáciu mieru, stability a právneho štátu,

| G. | keďže v apríli 2006 sa EÚ stala prvou regionálnou organizáciou, ktorá podpísala dohodu s MTS o spolupráci a pomoci (13), |
| --- | --- |

G.

keďže v apríli 2006 sa EÚ stala prvou regionálnou organizáciou, ktorá podpísala dohodu s MTS o spolupráci a pomoci (13),

| H. | keďže EÚ v rámci finančného nástroja EIDHR poskytla za desať rokov viac ako 40 miliónov EUR na projekty zamerané na podporu MTS a medzinárodného trestného súdnictva, |
| --- | --- |

H.

keďže EÚ v rámci finančného nástroja EIDHR poskytla za desať rokov viac ako 40 miliónov EUR na projekty zamerané na podporu MTS a medzinárodného trestného súdnictva,

| I. | keďže Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ sa aktívne podieľalo na začlenení medzinárodného trestného súdnictva do revidovanej dohody o partnerstve AKT a EÚ (dohoda z Cotonou) a prijalo niekoľko uznesení zameraných na začlenenie boja proti beztrestnosti do ústredia medzinárodnej rozvojovej spolupráce a príslušného politického dialógu, |
| --- | --- |

I.

keďže Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ sa aktívne podieľalo na začlenení medzinárodného trestného súdnictva do revidovanej dohody o partnerstve AKT a EÚ (dohoda z Cotonou) a prijalo niekoľko uznesení zameraných na začlenenie boja proti beztrestnosti do ústredia medzinárodnej rozvojovej spolupráce a príslušného politického dialógu,

| J. | keďže táto konferencia o preskúmaní je kľúčovou príležitosťou pre štáty, ktorú sú zmluvnými stranami, ako aj pre neštátne zmluvné strany, občiansku spoločnosť a iné zúčastnené strany, aby opäť rázne potvrdili svoj záväzok týkajúci sa spravodlivosti a zodpovednosti, |
| --- | --- |

J.

keďže táto konferencia o preskúmaní je kľúčovou príležitosťou pre štáty, ktorú sú zmluvnými stranami, ako aj pre neštátne zmluvné strany, občiansku spoločnosť a iné zúčastnené strany, aby opäť rázne potvrdili svoj záväzok týkajúci sa spravodlivosti a zodpovednosti,

| K. | keďže štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, využili príležitosť konferencie o preskúmaní na to, aby okrem predložených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k Rímskemu štatútu preskúmali celý MTS viac ako desať rokov po jeho založení a širšie zhodnotili stav medzinárodného trestného súdnictva, pričom sa zamerali na štyri hlavné témy, a to: komplementaritu, spoluprácu, vplyv systému Rímskeho štatútu na obete a postihnuté spoločenstvá, a mier a spravodlivosť, |
| --- | --- |

K.

keďže štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, využili príležitosť konferencie o preskúmaní na to, aby okrem predložených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k Rímskemu štatútu preskúmali celý MTS viac ako desať rokov po jeho založení a širšie zhodnotili stav medzinárodného trestného súdnictva, pričom sa zamerali na štyri hlavné témy, a to: komplementaritu, spoluprácu, vplyv systému Rímskeho štatútu na obete a postihnuté spoločenstvá, a mier a spravodlivosť,

| L. | keďže popri 111 štátoch, ktoré sú zmluvnými stranami MTS, sú niektoré regióny, napríklad Blízky východ, severná Afrika a Ázia, stále nedostatočne zastúpené, |
| --- | --- |

L.

keďže popri 111 štátoch, ktoré sú zmluvnými stranami MTS, sú niektoré regióny, napríklad Blízky východ, severná Afrika a Ázia, stále nedostatočne zastúpené,

| M. | keďže spolupráca medzi štátmi, medzinárodnými organizáciami a MTS je zásadná pre účinnosť a úspech systému medzinárodného trestného súdnictva, najmä pokiaľ ide o schopnosť presadzovania práva, |
| --- | --- |

M.

keďže spolupráca medzi štátmi, medzinárodnými organizáciami a MTS je zásadná pre účinnosť a úspech systému medzinárodného trestného súdnictva, najmä pokiaľ ide o schopnosť presadzovania práva,

| N. | keďže 19. apríla 2010 bola MTS po prvý krát od jeho založenia predložená žiadosť o súdne rozhodnutie vo veci nespolupráce štátu, |
| --- | --- |

N.

keďže 19. apríla 2010 bola MTS po prvý krát od jeho založenia predložená žiadosť o súdne rozhodnutie vo veci nespolupráce štátu,

| O. | keďže Rímsky štatút je založený na predpoklade zdôrazňujúcom zásadu komplementarity, spočívajúcej v myšlienke, že samotný štát vyšetruje a v prípade potreby stíha osoby podozrivé zo spáchania zločinov podľa medzinárodného práva, |
| --- | --- |

O.

keďže Rímsky štatút je založený na predpoklade zdôrazňujúcom zásadu komplementarity, spočívajúcej v myšlienke, že samotný štát vyšetruje a v prípade potreby stíha osoby podozrivé zo spáchania zločinov podľa medzinárodného práva,

| P. | keďže do najkonfliktnejších situácií, pri riešení ktorých súdnictvo nebolo zapojené ako súčasť mierového procesu, sa vrátilo násilie, |
| --- | --- |

P.

keďže do najkonfliktnejších situácií, pri riešení ktorých súdnictvo nebolo zapojené ako súčasť mierového procesu, sa vrátilo násilie,

| 1. | pripomína svoju silnú podporu MTS a jeho cieľom; zdôrazňuje, že Rímsky štatút ratifikovali všetky členské štáty EÚ ako hlavnú zložku demokratických zásad a hodnôt EÚ, a vyzýva preto členské štáty, aby plne dodržiavali štatút ako súčasť acquis EÚ; |
| --- | --- |

1.

pripomína svoju silnú podporu MTS a jeho cieľom; zdôrazňuje, že Rímsky štatút ratifikovali všetky členské štáty EÚ ako hlavnú zložku demokratických zásad a hodnôt EÚ, a vyzýva preto členské štáty, aby plne dodržiavali štatút ako súčasť acquis EÚ;

| 2. | zdôrazňuje význam výberu africkej krajiny, Ugandy, za hostiteľa tejto konferencie o preskúmaní a vyjadruje podporu žiadosti súdu otvoriť kontaktný úrad s Africkou úniou v Addis Abebe, pričom uznáva univerzálny rozmer systému Rímskeho štatútu; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje význam výberu africkej krajiny, Ugandy, za hostiteľa tejto konferencie o preskúmaní a vyjadruje podporu žiadosti súdu otvoriť kontaktný úrad s Africkou úniou v Addis Abebe, pričom uznáva univerzálny rozmer systému Rímskeho štatútu;

| 3. | zdôrazňuje význam zásady všeobecnosti Rímskeho štatútu a vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku EÚ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby aktívne podporovala pristúpenie k štatútu a jeho ratifikáciu; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje význam zásady všeobecnosti Rímskeho štatútu a vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku EÚ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby aktívne podporovala pristúpenie k štatútu a jeho ratifikáciu;

| 4. | pripomína svoju pozíciu, že žiadna dohoda o imunite by nemala umožniť beztrestnosť akejkoľvek osoby obvinenej z vojnových zločinov, zločinov proti ľudskosti alebo genocídy; víta vyhlásenie vlády USA, že sa neuzavrú žiadne nové dohody o imunite a vyzýva USA a ich partnerov, aby ustúpili od existujúcich dohôd o imunite; |
| --- | --- |

4.

pripomína svoju pozíciu, že žiadna dohoda o imunite by nemala umožniť beztrestnosť akejkoľvek osoby obvinenej z vojnových zločinov, zločinov proti ľudskosti alebo genocídy; víta vyhlásenie vlády USA, že sa neuzavrú žiadne nové dohody o imunite a vyzýva USA a ich partnerov, aby ustúpili od existujúcich dohôd o imunite;

| 5. | naliehavo žiada členské štáty, aby sa na čo najvyššej úrovni vrátane hláv štátov a predsedov vlád zúčastnili na konferencii o preskúmaní a aby verejne opäť potvrdili svoj záväzok voči MTS; |
| --- | --- |

5.

naliehavo žiada členské štáty, aby sa na čo najvyššej úrovni vrátane hláv štátov a predsedov vlád zúčastnili na konferencii o preskúmaní a aby verejne opäť potvrdili svoj záväzok voči MTS;

| 6. | povzbudzuje členské štáty, aby svojimi prísľubmi opätovne potvrdili svoj záväzok voči MTS a zdôraznili praktické opatrenia, ktoré plánujú prijať na jeho podporu, a to prisľúbením, že budú okrem iného vykonávať Rímsky štatút, ratifikovať a vykonávať Dohodu o výsadách a imunitách súdu (ACIP), spolupracovať s ostatnými štátmi, ktoré majú menšiu kapacitu na podporu všeobecnej akceptácie súdu, a aby potvrdili svoj prínos k posilneniu systému komplementarity a spolupráce, najmä pokiaľ ide o vplyv na obete a postihnuté spoločenstvá, ako aj ostatné oblasti Rímskeho štatútu; |
| --- | --- |

6.

povzbudzuje členské štáty, aby svojimi prísľubmi opätovne potvrdili svoj záväzok voči MTS a zdôraznili praktické opatrenia, ktoré plánujú prijať na jeho podporu, a to prisľúbením, že budú okrem iného vykonávať Rímsky štatút, ratifikovať a vykonávať Dohodu o výsadách a imunitách súdu (ACIP), spolupracovať s ostatnými štátmi, ktoré majú menšiu kapacitu na podporu všeobecnej akceptácie súdu, a aby potvrdili svoj prínos k posilneniu systému komplementarity a spolupráce, najmä pokiaľ ide o vplyv na obete a postihnuté spoločenstvá, ako aj ostatné oblasti Rímskeho štatútu;

| 7. | rozhodne podporuje, aby sa do článku 5 ods. 1 Rímskeho štatútu zaradil trestný čin agresie patriaci do vecnej príslušnosti MTS, v súvislosti s ktorým sa osobitná pracovná skupina zhromaždenia štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Rímskeho štatútu, dohodla na účely štatútu, že trestný čin agresie znamená plánovanie, prípravu, začatie alebo spáchanie aktu agresie osobou, ktorá je schopná účinne kontrolovať alebo riadiť politické alebo vojenské opatrenia štátu, ktorý svojím charakterom, závažnosťou a rozsahom predstavuje zjavné porušenie Charty OSN; |
| --- | --- |

7.

rozhodne podporuje, aby sa do článku 5 ods. 1 Rímskeho štatútu zaradil trestný čin agresie patriaci do vecnej príslušnosti MTS, v súvislosti s ktorým sa osobitná pracovná skupina zhromaždenia štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Rímskeho štatútu, dohodla na účely štatútu, že trestný čin agresie znamená plánovanie, prípravu, začatie alebo spáchanie aktu agresie osobou, ktorá je schopná účinne kontrolovať alebo riadiť politické alebo vojenské opatrenia štátu, ktorý svojím charakterom, závažnosťou a rozsahom predstavuje zjavné porušenie Charty OSN;

| 8. | rozhodne vyhlasuje, že každé rozhodnutie o vymedzení trestného činu agresie musí rešpektovať nezávislosť súdu; odporúča, aby členské štáty prijali návrh, ktorý nepožaduje žiadny jurisdikčný filter na určenie toho, či bol spáchaný akt agresie, pred tým, ako prokurátor MTS bude môcť začať s vyšetrovaním, a ak konferencia o preskúmaní rozhodne, že sa musí stanoviť jurisdikčný filter, mali by požadovať, aby určenie toho, či bol spáchaný akt agresie, vykonala príslušná komora počas konaní už stanovených v Rímskom štatúte; |
| --- | --- |

8.

rozhodne vyhlasuje, že každé rozhodnutie o vymedzení trestného činu agresie musí rešpektovať nezávislosť súdu; odporúča, aby členské štáty prijali návrh, ktorý nepožaduje žiadny jurisdikčný filter na určenie toho, či bol spáchaný akt agresie, pred tým, ako prokurátor MTS bude môcť začať s vyšetrovaním, a ak konferencia o preskúmaní rozhodne, že sa musí stanoviť jurisdikčný filter, mali by požadovať, aby určenie toho, či bol spáchaný akt agresie, vykonala príslušná komora počas konaní už stanovených v Rímskom štatúte;

| 9. | vyzýva členské štáty, aby zmysluplne zhodnotili súčasnú situáciu prostredníctvom aktívnej účasti na oficiálnych panelových diskusiách, ako aj podujatiach organizovaných občianskou spoločnosťou (a ostatnými zúčastnenými stranami) na okraji oficiálnej konferencie; |
| --- | --- |

9.

vyzýva členské štáty, aby zmysluplne zhodnotili súčasnú situáciu prostredníctvom aktívnej účasti na oficiálnych panelových diskusiách, ako aj podujatiach organizovaných občianskou spoločnosťou (a ostatnými zúčastnenými stranami) na okraji oficiálnej konferencie;

| 10. | naliehavo žiada členské štáty, aby využili príležitosť konferencie o preskúmaní a zopakovali svoj záväzok voči súdu osobitnými prísľubmi týkajúcimi sa štyroch hodnotených tém a aby tieto záväzky dodržali; |
| --- | --- |

10.

naliehavo žiada členské štáty, aby využili príležitosť konferencie o preskúmaní a zopakovali svoj záväzok voči súdu osobitnými prísľubmi týkajúcimi sa štyroch hodnotených tém a aby tieto záväzky dodržali;

| 11. | podporuje MTS počas tejto konferencie o preskúmaní v procese hodnotenia každej etapy vykonávania a vplyvu Rímskeho štatútu so zreteľom na hľadisko obetí a postihnutých spoločenstiev; |
| --- | --- |

11.

podporuje MTS počas tejto konferencie o preskúmaní v procese hodnotenia každej etapy vykonávania a vplyvu Rímskeho štatútu so zreteľom na hľadisko obetí a postihnutých spoločenstiev;

| 12. | je znepokojený vplyvom Rímskeho štatútu na obete, jednotlivcov a spoločenstvá postihnuté trestnými činmi, ktoré sú v jurisdikcii MTS; považuje za zásadné zabezpečiť, aby obete a postihnuté spoločenstvá mali prístup k informáciám o súde a rozumeli jeho činnosti a aby práva a záujmy obetí boli v centre záujmu spoločenstva Rímskeho štatútu so zreteľom na to, že MTS je súdnou inštitúciou, ktorá dopĺňa primárnu úlohu štátov pri poskytovaní ochrany a uľahčovaní prístupu k spravodlivosti a účinnému odškodneniu obetí, či už jednotlivo alebo kolektívne; domnieva sa, že členské štáty by mali:






  — | aktívne spolupracovať, ak bol na osobu vydaný zatykač MTS, uľahčiť odovzdanie tejto osoby Medzinárodnému trestnému súdu, aby mohla byť súdená; |
| --- | --- | --- |

12.

je znepokojený vplyvom Rímskeho štatútu na obete, jednotlivcov a spoločenstvá postihnuté trestnými činmi, ktoré sú v jurisdikcii MTS; považuje za zásadné zabezpečiť, aby obete a postihnuté spoločenstvá mali prístup k informáciám o súde a rozumeli jeho činnosti a aby práva a záujmy obetí boli v centre záujmu spoločenstva Rímskeho štatútu so zreteľom na to, že MTS je súdnou inštitúciou, ktorá dopĺňa primárnu úlohu štátov pri poskytovaní ochrany a uľahčovaní prístupu k spravodlivosti a účinnému odškodneniu obetí, či už jednotlivo alebo kolektívne; domnieva sa, že členské štáty by mali:

—

aktívne spolupracovať, ak bol na osobu vydaný zatykač MTS, uľahčiť odovzdanie tejto osoby Medzinárodnému trestnému súdu, aby mohla byť súdená;

| — | uznať inovačné nástroje, ktorými MTS disponuje na výkon práva obete na spravodlivosť vrátane možnosti obetí zúčastniť sa na konaniach MTS a žiadať o odškodnenie, pričom zohľadnia doplnkovú úlohu zvereneckého fondu pri poskytovaní odškodnenia a inej pomoci vrátane ochrany svedkov; zabezpečiť, aby sa obetiam, ako aj ich právnikom poskytla primeraná právna pomoc a ochrana; |
| --- | --- |

—

uznať inovačné nástroje, ktorými MTS disponuje na výkon práva obete na spravodlivosť vrátane možnosti obetí zúčastniť sa na konaniach MTS a žiadať o odškodnenie, pričom zohľadnia doplnkovú úlohu zvereneckého fondu pri poskytovaní odškodnenia a inej pomoci vrátane ochrany svedkov; zabezpečiť, aby sa obetiam, ako aj ich právnikom poskytla primeraná právna pomoc a ochrana;

| — | uznať pokrok, ktorý doteraz súd dosiahol pri poskytovaní aktívnej pomoci postihnutým spoločenstvá, a podporiť ho, aby v tejto činnosti aj ďalej pokračoval; a zdôrazniť význam MTS v teréne pri zvyšovaní vplyvu súdu medzi obeťami a postihnutými spoločenstvami; |
| --- | --- |

—

uznať pokrok, ktorý doteraz súd dosiahol pri poskytovaní aktívnej pomoci postihnutým spoločenstvá, a podporiť ho, aby v tejto činnosti aj ďalej pokračoval; a zdôrazniť význam MTS v teréne pri zvyšovaní vplyvu súdu medzi obeťami a postihnutými spoločenstvami;

| — | venovať osobitnú pozornosť tým skupinám, ktoré sú historicky odsúvané na okraj, ako napríklad ženy, deti a domorodcov, s cieľom zabezpečiť, aby sa medzinárodné trestné súdnictvo nestalo nástrojom, ktorým sa pokračuje v poškodzovaní obetí a šírení stereotypov; |
| --- | --- |

—

venovať osobitnú pozornosť tým skupinám, ktoré sú historicky odsúvané na okraj, ako napríklad ženy, deti a domorodcov, s cieľom zabezpečiť, aby sa medzinárodné trestné súdnictvo nestalo nástrojom, ktorým sa pokračuje v poškodzovaní obetí a šírení stereotypov;

| — | oznámiť podstatný finančný príspevok do zvereneckého fondu pre obete; |
| --- | --- |

—

oznámiť podstatný finančný príspevok do zvereneckého fondu pre obete;

| — | spolupracovať s občianskou spoločnosťou počas konferencie o preskúmaní, aby sa zabezpečilo, že jej názory budú primerane zastúpené, a zároveň sa zúčastniť na podujatiach tzv. priestoru pre ľudí (People’s Space), ktoré organizuje sieť pre ľudské práva; |
| --- | --- |

—

spolupracovať s občianskou spoločnosťou počas konferencie o preskúmaní, aby sa zabezpečilo, že jej názory budú primerane zastúpené, a zároveň sa zúčastniť na podujatiach tzv. priestoru pre ľudí (People’s Space), ktoré organizuje sieť pre ľudské práva;

| 13. | opakuje svoju výzvu členským štátom, aby zabezpečili plnú spoluprácu medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami, signatárskymi štátmi a súdom v súlade s článkom 86 Rímskeho štatútu, aby tak rešpektovali jeho cieľ a účel ustanovený v preambule, t. j. že „najzávažnejšie trestné činy týkajúce sa medzinárodného spoločenstva ako celku nesmú zostať nepotrestané“, týmito prostriedkami:






  — | prijatím vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa spolupráce, v súlade s časťou IX Rímskeho štatútu, ak tak ešte neurobili; |
| --- | --- | --- |

13.

opakuje svoju výzvu členským štátom, aby zabezpečili plnú spoluprácu medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami, signatárskymi štátmi a súdom v súlade s článkom 86 Rímskeho štatútu, aby tak rešpektovali jeho cieľ a účel ustanovený v preambule, t. j. že „najzávažnejšie trestné činy týkajúce sa medzinárodného spoločenstva ako celku nesmú zostať nepotrestané“, týmito prostriedkami:

—

prijatím vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa spolupráce, v súlade s časťou IX Rímskeho štatútu, ak tak ešte neurobili;

| — | opätovným potvrdením záväzku bezvýhradného poskytovania potrebnej spolupráce a pomoci súdu; |
| --- | --- |

—

opätovným potvrdením záväzku bezvýhradného poskytovania potrebnej spolupráce a pomoci súdu;

| — | zvážením možnosti uzatvorenia ad hoc dohôd so súdom o presťahovaní obetí a svedkov a vykonávaní rozsudkov súdu; |
| --- | --- |

—

zvážením možnosti uzatvorenia ad hoc dohôd so súdom o presťahovaní obetí a svedkov a vykonávaní rozsudkov súdu;

| — | zabezpečením toho, aby bola spolupráca stálym bodom programu zhromaždenia štátov, ktoré sú zmluvnými stranami MTS, aby sa diskutovalo o skutočných problémoch a potrebách súdu a aby sa meral pokrok štátov; |
| --- | --- |

—

zabezpečením toho, aby bola spolupráca stálym bodom programu zhromaždenia štátov, ktoré sú zmluvnými stranami MTS, aby sa diskutovalo o skutočných problémoch a potrebách súdu a aby sa meral pokrok štátov;

| 14. | víta revíziu a rozpravu týkajúcu sa článku 124 (tzv. prechodné ustanovenie) Rímskeho štatútu, ktorý štátom poskytuje možnosť voľby, či majú ich štátni príslušníci podliehať jurisdikcii súdu vo veci vojnových zločinov počas prvých siedmich rokov po ratifikácii, a vyzýva na urýchlené vypustenie tohto článku zo štatútu, aby sa tak zákon uplatňoval rovnocenne na všetkých podozrivých z vojnových zločinov spáchaných na území štátov, ktoré sú zmluvnými stranami štatútu, alebo ich štátnymi príslušníkmi; |
| --- | --- |

14.

víta revíziu a rozpravu týkajúcu sa článku 124 (tzv. prechodné ustanovenie) Rímskeho štatútu, ktorý štátom poskytuje možnosť voľby, či majú ich štátni príslušníci podliehať jurisdikcii súdu vo veci vojnových zločinov počas prvých siedmich rokov po ratifikácii, a vyzýva na urýchlené vypustenie tohto článku zo štatútu, aby sa tak zákon uplatňoval rovnocenne na všetkých podozrivých z vojnových zločinov spáchaných na území štátov, ktoré sú zmluvnými stranami štatútu, alebo ich štátnymi príslušníkmi;

| 15. | vyzýva členské štáty, aby považovali za prioritu zaradiť medzi vojnového zločiny v jurisdikcii súdu použitie určitých zbraní v kontexte ozbrojeného konfliktu nemedzinárodnej povahy, v súlade s belgickým návrhom zmien a doplnení článku 8 Rímskeho štatútu, ktorý bol predložený na 8. schôdzi zhromaždenia štátov, ktoré sú zmluvnými stranami, a ktorý rozširuje kriminalizáciu používania jedov, jedovatých zbraní, dusivých, jedovatých alebo iných plynov a všetkých analogických kvapalín, materiálov alebo zariadení, ako aj používanie munície, ktorá mení svoj tvar v tele, na ozbrojené konflikty nemedzinárodnej povahy; |
| --- | --- |

15.

vyzýva členské štáty, aby považovali za prioritu zaradiť medzi vojnového zločiny v jurisdikcii súdu použitie určitých zbraní v kontexte ozbrojeného konfliktu nemedzinárodnej povahy, v súlade s belgickým návrhom zmien a doplnení článku 8 Rímskeho štatútu, ktorý bol predložený na 8. schôdzi zhromaždenia štátov, ktoré sú zmluvnými stranami, a ktorý rozširuje kriminalizáciu používania jedov, jedovatých zbraní, dusivých, jedovatých alebo iných plynov a všetkých analogických kvapalín, materiálov alebo zariadení, ako aj používanie munície, ktorá mení svoj tvar v tele, na ozbrojené konflikty nemedzinárodnej povahy;

| 16. | zdôrazňuje účinnosť zásady komplementarity súdu, ktorá je základom komplexného systému medzinárodnej trestnej justície (systém Rímskeho štatútu) a podľa ktorej hlavnú povinnosť štátov, ktoré sú zmluvnými stranami, t. j. vyšetrovanie a trestné stíhanie medzinárodných zločinov, jasne dopĺňa komplementárna (subsidiárna) jurisdikcia MTS; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje účinnosť zásady komplementarity súdu, ktorá je základom komplexného systému medzinárodnej trestnej justície (systém Rímskeho štatútu) a podľa ktorej hlavnú povinnosť štátov, ktoré sú zmluvnými stranami, t. j. vyšetrovanie a trestné stíhanie medzinárodných zločinov, jasne dopĺňa komplementárna (subsidiárna) jurisdikcia MTS;

| 17. | je hlboko presvedčený, že počas diskusií v Kampale by členské štáty mali:






  — | potvrdiť prvotný záväzok, t. j. vyšetrovať a trestne stíhať vojnové zločiny, genocídu a zločiny proti ľudskosti, a zaviazať sa, že vo svojej legislatíve príjmu vymedzenia pojmov vojnové zločiny, genocída a zločiny proti ľudskosti v súlade s Rímskym štatútom; |
| --- | --- | --- |

17.

je hlboko presvedčený, že počas diskusií v Kampale by členské štáty mali:

—

potvrdiť prvotný záväzok, t. j. vyšetrovať a trestne stíhať vojnové zločiny, genocídu a zločiny proti ľudskosti, a zaviazať sa, že vo svojej legislatíve príjmu vymedzenia pojmov vojnové zločiny, genocída a zločiny proti ľudskosti v súlade s Rímskym štatútom;

| — | uplatňovať tzv. pozitívnu komplementaritu okrem iného zdôrazňovaním potreby účinných vnútroštátnych konaní aj v krajinách, kde je veľmi potrebná spravodlivosť, napríklad v situačných krajinách MTS a v krajinách, ktoré sú predmetom predbežnej analýzy MTS; |
| --- | --- |

—

uplatňovať tzv. pozitívnu komplementaritu okrem iného zdôrazňovaním potreby účinných vnútroštátnych konaní aj v krajinách, kde je veľmi potrebná spravodlivosť, napríklad v situačných krajinách MTS a v krajinách, ktoré sú predmetom predbežnej analýzy MTS;

| — | zdôrazňovať význam iniciácie a vykonávania účinných vnútroštátnych konaní a najmä riešiť otázku nedostatočnej politickej ochoty zo strany štátov; |
| --- | --- |

—

zdôrazňovať význam iniciácie a vykonávania účinných vnútroštátnych konaní a najmä riešiť otázku nedostatočnej politickej ochoty zo strany štátov;

| — | zdôrazňovať kľúčový význam budovania politickej vôle plniť svoje záväzky v rámci komplementarity, a prijať kroky, ktoré podnietia štáty stáť na strane spravodlivosti a proti beztrestnosti; |
| --- | --- |

—

zdôrazňovať kľúčový význam budovania politickej vôle plniť svoje záväzky v rámci komplementarity, a prijať kroky, ktoré podnietia štáty stáť na strane spravodlivosti a proti beztrestnosti;

| 18. | žiada všetky štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Rímskeho štatútu, a najmä členské štáty EÚ, aby prijali a vykonali vnútroštátne právne predpisy, ktoré by zabezpečili ich schopnosť plne spolupracovať s MTS; |
| --- | --- |

18.

žiada všetky štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Rímskeho štatútu, a najmä členské štáty EÚ, aby prijali a vykonali vnútroštátne právne predpisy, ktoré by zabezpečili ich schopnosť plne spolupracovať s MTS;

| 19. | žiada všetky štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Rímskeho štatútu, aby uzatvorili dohody so súdom o presťahovaní obetí a svedkov a vykonávaní trestov; |
| --- | --- |

19.

žiada všetky štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Rímskeho štatútu, aby uzatvorili dohody so súdom o presťahovaní obetí a svedkov a vykonávaní trestov;

| 20. | žiada Úniu, členské štáty a iných medzinárodných darcov, aby podporovali reformné procesy a národné snahy o budovanie kapacít zamerané na posilnenie nezávislého súdnictva, sektoru presadzovania práva a systému väzenských zariadení vo všetkých rozvojových krajinách, ktoré priamo ovplyvňuje páchanie zločinov podľa Rímskeho štatútu, čo zabezpečí účinné vykonávanie zásady komplementarity a dodržiavanie rozhodnutí súdu v príslušných štátoch; |
| --- | --- |

20.

žiada Úniu, členské štáty a iných medzinárodných darcov, aby podporovali reformné procesy a národné snahy o budovanie kapacít zamerané na posilnenie nezávislého súdnictva, sektoru presadzovania práva a systému väzenských zariadení vo všetkých rozvojových krajinách, ktoré priamo ovplyvňuje páchanie zločinov podľa Rímskeho štatútu, čo zabezpečí účinné vykonávanie zásady komplementarity a dodržiavanie rozhodnutí súdu v príslušných štátoch;

| 21. | žiada štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, aby prijali uznesenie na základe diskusií v Kampale, ktoré zdôrazní význam účinnej spravodlivosti pre obete v kontexte spravodlivých a nestranných procesov; |
| --- | --- |

21.

žiada štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, aby prijali uznesenie na základe diskusií v Kampale, ktoré zdôrazní význam účinnej spravodlivosti pre obete v kontexte spravodlivých a nestranných procesov;

| 22. | vyzýva členské štáty EÚ, aby do budúcnosti obnovili svoj záväzok voči MTS; |
| --- | --- |

22.

vyzýva členské štáty EÚ, aby do budúcnosti obnovili svoj záväzok voči MTS;

| 23. | podporuje návrh vysokých predstaviteľov štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu schváliť 17 júl, ktorý je dňom prijatia Rímskeho štatútu v roku 1998, za deň Medzinárodného trestného súdnictva; |
| --- | --- |

23.

podporuje návrh vysokých predstaviteľov štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu schváliť 17 júl, ktorý je dňom prijatia Rímskeho štatútu v roku 1998, za deň Medzinárodného trestného súdnictva;

| 24. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke EÚ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a kandidátskych krajín. |
| --- | --- |

24.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke EÚ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a kandidátskych krajín.

---

(1)  Uznesenie MTS-ASP/8/Res.6.

(2)  Ú. v. ES C 379, 7.12.1998, s. 265.

(3)  Ú. v. ES C 262, 18.9.2001, s. 262.

(4)  Prijaté texty, P5_TA(2002)0082.

(5)  Prijaté texty, P5_TA(2002)0367.

(6)  Prijaté texty, P5_TA(2002)0449.

(7)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0238.

(8)  Ú. v. EÚ L 150, 18.6.2003, s. 67.

(9)  Dokument Rady 5742/04.

(10)  Hlavné zásady EÚ týkajúce sa dohôd medzi zmluvným štátom Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu a Spojenými štátmi, pokiaľ ide o podmienky vydávania osôb súdu.

(11)  Rozhodnutie Rady 2002/494/SVV z 13. júna 2002 (Ú. v. ES L 167, 26.6.2002, s. 1), ktorým sa vytvára Európska sieť kontaktných miest, pokiaľ ide o osoby zodpovedné za genocídu, zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny; rámcové rozhodnutie 2002/584/SVV z 13. júna 2002 (Ú. v. ES L 190, 18.7.2002, s. 1) o európskom zatykači a postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi; rozhodnutie Rady 2003/335/SVV z 8. mája 2003 (Ú. v. EÚ L 118, 14.5.2003, s. 12) o vyšetrovaní a trestnom stíhaní genocídy, zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov.

(12)  Článok 2, článok 3 ods. 5 a článok 6 Zmluvy o Európskej únii.

(13)  Ú. v. EÚ L 115, 28.4.2006, s. 50.

---

Štvrtok 20. mája 2010

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/84 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/84

---

Štvrtok 20. mája 2010Zabezpečenie jednotného trhu pre spotrebiteľov a občanov

P7_TA(2010)0186

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o zabezpečení jednotného trhu pre spotrebiteľov a občanov (2010/2011(INI))

2011/C 161 E/14

Európsky parlament,

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskej rade s názvom EURÓPA 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020),

so zreteľom na správu profesora Maria Montiho Komisii o oživení jednotného trhu (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Agenda občanov – výsledky pre Európu (KOM(2006)0211),

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Jednotný trh pre Európu 21. storočia (KOM(2007)0724) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Jednotný trh: zhodnotenie dosiahnutých výsledkov (SEK(2007)1521), uznesenie Parlamentu zo 4. septembra 2007 o preskúmaní jednotného trhu (2) a pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Preskúmanie jednotného trhu: o rok neskôr (SEK(2008)3064),

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Príležitosti, prístup a solidarita: smerom k novej sociálnej vízii pre Európu 21. storočia (KOM(2007)0726), na oznámenie Komisie s názvom Služby všeobecného záujmu vrátane sociálnych služieb všeobecného záujmu: nový európsky záväzok (KOM(2007)0725) a na uznesenie Parlamentu z 27. septembra 2006 o Bielej knihe Komisie o službách vo verejnom záujme (3),

so zreteľom na odporúčanie Komisie z 29. júna 2009 o opatreniach na zlepšenie fungovania jednotného trhu (4) a odporúčanie Komisie z 12. júla 2004 k transpozícii smerníc ovplyvňujúcich vnútorný trh do vnútroštátneho práva (5),

so zreteľom na Hodnotenie výsledkov vnútorného trhu z júla 2009 (SEK(2009)1007) a uznesenia Parlamentu z 9. marca 2010 (6) a 23. septembra 2008 (7) o hodnotení výsledkov jednotného trhu,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Stratégia spotrebiteľskej politiky EÚ 2007 – 2013. Posilniť postavenie spotrebiteľov, zlepšiť ich spokojnosť, účinne ich chrániť (KOM(2007)0099) a uznesenie parlamentu z 20. mája 2008 o stratégii spotrebiteľskej politiky EÚ 2007-2013 (8),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. januára 2009 s názvom Monitorovanie spotrebiteľských výsledkov na jednotnom trhu Druhé vydanie hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov (KOM(2009)0025) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Druhé vydanie hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov (SEK(2009)0076),

so zreteľom na správu Komisie z 2. júla 2009 o presadzovaní spotrebiteľského acquis (KOM(2009)0330) a na správu Komisie z 2. júla 2009 o uplatňovaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 z 27. októbra 2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa (nariadenie o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa) (KOM(2009)0336),

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2010 o ochrane spotrebiteľa (9),

so zreteľom na oznámenie Komisie o cezhraničnom elektronickom obchode medzi podnikmi a spotrebiteľmi v EÚ (KOM(2009)0557),

so zreteľom na správu Odbornej sekcie pre jednotný trh, výrobu a spotrebu Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru o prekážkach jednotného európskeho trhu z roku 2008 (10),

so zreteľom na výročnú správu siete SOLVIT za rok 2008 o vývoji a výsledkoch siete SOLVIT (SEK(2009)0142), pracovný dokument útvarov Komisie z 8. mája 2008 o akčnom pláne integrovaného prístupu k poskytovaniu asistenčných služieb občanom a podnikom na jednotnom trhu (SEK(2008)1882) a uznesenie Parlamentu z 9. marca 2010 o sieti SOLVIT (11),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh a ktorého cieľom je vytvoriť celkový rámec pravidiel a zásad, pokiaľ ide o akreditáciu a dohľad nad trhom,

so zreteľom na článok 26 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa stanovuje, že „vnútorný trh zahrnie oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zaručený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu v súlade s ustanoveniami zmlúv“,

so zreteľom na článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), ktorý Úniu zaväzuje k úsiliu o „sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj o vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality“,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie začlenenú do zmlúv článkom 6 ZEÚ,

so zreteľom na článok 9 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že „pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností Únia prihliada na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia“,

so zreteľom na článok 11 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že „požiadavky ochrany životného prostredia musia byť začlenené do vymedzenia a uskutočňovania politík Únie a činností, a to predovšetkým s ohľadom na podporu trvalo udržateľného rozvoja“,

so zreteľom na článok 12 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že „požiadavky ochrany spotrebiteľa sa zohľadnia pri definovaní a uskutočňovaní iných politík a činností Únie“,

so zreteľom na článok 14 ZFEÚ a jej protokol 26 o službách všeobecného záujmu,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A7-0132/2010),

| A. | keďže občanom, spotrebiteľom a MSP, ktorí si želajú pohybovať sa, nakupovať, predávať a obchodovať za hranicami s rovnakým pocitom bezpečnosti a dôvery, aký majú vo svojich členských štátoch, stojí v ceste príliš veľa prekážok vyplývajúcich z nedostatku informácií o právach a príležitostiach, rozdrobenej regulácie, nedostatku legislatívnych iniciatív v niektorých kľúčových oblastiach, nevhodnej transpozície, nedostatočného uplatňovania a presadzovania pravidiel, ako aj z nedostatku administratívnej koordinácie a spolupráce, |
| --- | --- |

A.

keďže občanom, spotrebiteľom a MSP, ktorí si želajú pohybovať sa, nakupovať, predávať a obchodovať za hranicami s rovnakým pocitom bezpečnosti a dôvery, aký majú vo svojich členských štátoch, stojí v ceste príliš veľa prekážok vyplývajúcich z nedostatku informácií o právach a príležitostiach, rozdrobenej regulácie, nedostatku legislatívnych iniciatív v niektorých kľúčových oblastiach, nevhodnej transpozície, nedostatočného uplatňovania a presadzovania pravidiel, ako aj z nedostatku administratívnej koordinácie a spolupráce,

| B. | keďže zároveň úsilie zamerané na harmonizáciu právnych predpisov s cieľom prekonať tieto prekážky niekedy viedlo k nadmernej regulácii, ktorá mala nepriaznivý vplyv na väčšinu MSP, najmä mikropodniky, ktoré nemajú záujem o pôsobenie na európskom trhu, ale dávajú prednosť pokračovaniu v činnosti vykonávanej miestne, ako aj na orgány miestnej správy, požaduje sa lepšia regulácia s minimálnou administratívnou záťažou, |
| --- | --- |

B.

keďže zároveň úsilie zamerané na harmonizáciu právnych predpisov s cieľom prekonať tieto prekážky niekedy viedlo k nadmernej regulácii, ktorá mala nepriaznivý vplyv na väčšinu MSP, najmä mikropodniky, ktoré nemajú záujem o pôsobenie na európskom trhu, ale dávajú prednosť pokračovaniu v činnosti vykonávanej miestne, ako aj na orgány miestnej správy, požaduje sa lepšia regulácia s minimálnou administratívnou záťažou,

| C. | keďže len malé percento pracovníkov, poskytovateľov služieb a profesionálov sa odhodlá presunúť sa do iného členského štátu, okrem iného aj preto, lebo byrokracia a riziko straty nároku na sociálne poistenie takýto krok príliš komplikujú a zvyšujú s ním súvisiace náklady, |
| --- | --- |

C.

keďže len malé percento pracovníkov, poskytovateľov služieb a profesionálov sa odhodlá presunúť sa do iného členského štátu, okrem iného aj preto, lebo byrokracia a riziko straty nároku na sociálne poistenie takýto krok príliš komplikujú a zvyšujú s ním súvisiace náklady,

| D. | keďže len málo podnikateľov a MSP ponúka svoj tovar a služby mimo svojich domácich trhov z dôvodu jazykových bariér, nedostatku istoty týkajúcej sa investícií, platieb a zodpovednosti, ako aj z dôvodu rozdielov v právnych, administratívnych, sociálnych a kultúrnych tradíciách rôznych členských štátov, |
| --- | --- |

D.

keďže len málo podnikateľov a MSP ponúka svoj tovar a služby mimo svojich domácich trhov z dôvodu jazykových bariér, nedostatku istoty týkajúcej sa investícií, platieb a zodpovednosti, ako aj z dôvodu rozdielov v právnych, administratívnych, sociálnych a kultúrnych tradíciách rôznych členských štátov,

| E. | keďže jednotný trh sa nesmie posudzovať izolovane od iných oblastí horizontálnych politík, a to najmä zdravotníctva, sociálneho zabezpečenia a ochrany spotrebiteľov, pracovného práva, životného prostredia, trvalo udržateľného rozvoja a vonkajších politík, |
| --- | --- |

E.

keďže jednotný trh sa nesmie posudzovať izolovane od iných oblastí horizontálnych politík, a to najmä zdravotníctva, sociálneho zabezpečenia a ochrany spotrebiteľov, pracovného práva, životného prostredia, trvalo udržateľného rozvoja a vonkajších politík,

| F. | keďže stratégia EÚ do roku 2020 by mala stanoviť realistické ciele na dosiahnutie ekologického a sociálneho trhového hospodárstva založeného na poznatkoch a trvalo udržateľného rastu do roku 2020, ako aj na tvorbu pracovných miest v environmentálnom odvetví; keďže základným kameňom stratégie EÚ do roku 2020 by mal byť jednotný európsky trh, pred ktorým stoja výzvy v oblasti sociálnej spravodlivosti a hospodárskeho rastu a je zameraný na prínosy pre občanov, ochranu spotrebiteľa a MSP, |
| --- | --- |

F.

keďže stratégia EÚ do roku 2020 by mala stanoviť realistické ciele na dosiahnutie ekologického a sociálneho trhového hospodárstva založeného na poznatkoch a trvalo udržateľného rastu do roku 2020, ako aj na tvorbu pracovných miest v environmentálnom odvetví; keďže základným kameňom stratégie EÚ do roku 2020 by mal byť jednotný európsky trh, pred ktorým stoja výzvy v oblasti sociálnej spravodlivosti a hospodárskeho rastu a je zameraný na prínosy pre občanov, ochranu spotrebiteľa a MSP,

| G. | keďže otázky spojené s jednotným trhom a medzinárodným obchodom spolu čoraz viac súvisia a vzájomne sa ovplyvňujú, |
| --- | --- |

G.

keďže otázky spojené s jednotným trhom a medzinárodným obchodom spolu čoraz viac súvisia a vzájomne sa ovplyvňujú,

| H. | keďže mnoho európskych občanov nie je oboznámených s praktickými prínosmi, ktoré im samým vyplývajú z jednotného trhu, pretože o jednotnom trhu je k dispozícii príliš málo informácií a jeho fungovanie nie je náležite vysvetlené, |
| --- | --- |

H.

keďže mnoho európskych občanov nie je oboznámených s praktickými prínosmi, ktoré im samým vyplývajú z jednotného trhu, pretože o jednotnom trhu je k dispozícii príliš málo informácií a jeho fungovanie nie je náležite vysvetlené,

Všeobecné aspekty

| 1. | domnieva sa, že EÚ čelí obzvlášť problematickému obdobiu v histórii integrácie jednotného európskeho trhu; zastáva názor, že k súčasným a budúcim výzvam sa musí pristupovať súvisle, rozhodne, s odhodlaním a intenzitou nevyhnutne spojenými so zmyslom pre cit a praktickosť v duchu spolupráce a solidarity; zdôrazňuje skutočnosť, že tento prístup si bude nevyhnutne vyžadovať pevnú autoritu a veľkú iniciatívu zo strany Európskej komisie, ako aj politickú vôľu zo strany Rady, členských štátov a Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že EÚ čelí obzvlášť problematickému obdobiu v histórii integrácie jednotného európskeho trhu; zastáva názor, že k súčasným a budúcim výzvam sa musí pristupovať súvisle, rozhodne, s odhodlaním a intenzitou nevyhnutne spojenými so zmyslom pre cit a praktickosť v duchu spolupráce a solidarity; zdôrazňuje skutočnosť, že tento prístup si bude nevyhnutne vyžadovať pevnú autoritu a veľkú iniciatívu zo strany Európskej komisie, ako aj politickú vôľu zo strany Rady, členských štátov a Európskeho parlamentu;

| 2. | zdôrazňuje, že jednotný trh nie je iba hospodárskou štruktúrou a že právne predpisy týkajúce sa jednotného trhu chránia a zachovávajú špecifické základné práva občanov, ako je bezpečnosť a súkromie, a z tohto dôvodu plynule fungujúci jednotný trh predstavuje vzhľadom na mnohé hospodárske a iné úlohy, ktoré musí EÚ v súčasnosti riešiť, najdôležitejší záujem európskych občanov, spotrebiteľov a MSP; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že jednotný trh nie je iba hospodárskou štruktúrou a že právne predpisy týkajúce sa jednotného trhu chránia a zachovávajú špecifické základné práva občanov, ako je bezpečnosť a súkromie, a z tohto dôvodu plynule fungujúci jednotný trh predstavuje vzhľadom na mnohé hospodárske a iné úlohy, ktoré musí EÚ v súčasnosti riešiť, najdôležitejší záujem európskych občanov, spotrebiteľov a MSP;

| 3. | zdôrazňuje, že bez ohľadu na hospodárske, technologické a legislatívne nedostatky vo svojej štruktúre, jednotný európsky trh popri eurozóne najlepšie ilustruje pravý význam hospodárskej integrácie a jednoty EÚ a je bezpochyby najviditeľnejším úspechom európskej integrácie pre občanov EÚ; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že bez ohľadu na hospodárske, technologické a legislatívne nedostatky vo svojej štruktúre, jednotný európsky trh popri eurozóne najlepšie ilustruje pravý význam hospodárskej integrácie a jednoty EÚ a je bezpochyby najviditeľnejším úspechom európskej integrácie pre občanov EÚ;

| 4. | zdôrazňuje, že jednotný trh by mal otvoriť nové možnosti v oblasti výskumu a inovácií, výraznejšie podporiť rozvoj tovaru a služieb so zameraním na poznatky a technológie, ktoré sú hnacou silou budúceho hospodárskeho rozvoja; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že jednotný trh by mal otvoriť nové možnosti v oblasti výskumu a inovácií, výraznejšie podporiť rozvoj tovaru a služieb so zameraním na poznatky a technológie, ktoré sú hnacou silou budúceho hospodárskeho rozvoja;

| 5. | víta a plne podporuje zámer Komisie vrátiť na ústredné miesto vnútorného trhu tých, ktorí v ňom žijú a denne ho využívajú, ako aj jej záväzok byť odhodlaným obrancom jednotného trhu prostredníctvom plného uplatňovania svojich výkonných právomocí a navrhnúť sociálnu a environmentálnu víziu jednotného trhu založenú na záväzkoch vyplývajúcich z Lisabonskej zmluvy; |
| --- | --- |

5.

víta a plne podporuje zámer Komisie vrátiť na ústredné miesto vnútorného trhu tých, ktorí v ňom žijú a denne ho využívajú, ako aj jej záväzok byť odhodlaným obrancom jednotného trhu prostredníctvom plného uplatňovania svojich výkonných právomocí a navrhnúť sociálnu a environmentálnu víziu jednotného trhu založenú na záväzkoch vyplývajúcich z Lisabonskej zmluvy;

Proces integrácie jednotného trhu nie je nezvratný

| 6. | zdôrazňuje, že integrácia do jednotného trhu nie je nezvratný proces a že pokračovanie jednotného trhu by sa nemalo považovať za samozrejmosť; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že integrácia do jednotného trhu nie je nezvratný proces a že pokračovanie jednotného trhu by sa nemalo považovať za samozrejmosť;

| 7. | vyjadruje obavy z toho, že obnovenie hospodárskeho protekcionizmu na vnútroštátnej úrovni by pravdepodobne viedlo k rozdrobeniu jednotného trhu a preto mu treba predísť; vyjadruje znepokojenie, že súčasná hospodárska a finančná kríza by sa mohla použiť ako dôvod na opätovné zavedenie protekcionistických opatrení v niektorých členských štátoch, pričom by sa v súvislosti s touto krízou mali práve naopak využívať spoločné záchranné opatrenia; |
| --- | --- |

7.

vyjadruje obavy z toho, že obnovenie hospodárskeho protekcionizmu na vnútroštátnej úrovni by pravdepodobne viedlo k rozdrobeniu jednotného trhu a preto mu treba predísť; vyjadruje znepokojenie, že súčasná hospodárska a finančná kríza by sa mohla použiť ako dôvod na opätovné zavedenie protekcionistických opatrení v niektorých členských štátoch, pričom by sa v súvislosti s touto krízou mali práve naopak využívať spoločné záchranné opatrenia;

| 8. | domnieva sa, že kríza výrazným spôsobom poškodila proces integrácie jednotného trhu a že odpor a nedôvera k jednotnému trhu sa zvýšili v dôsledku nedostatkov a nerovností vychádzajúcich z hospodárskych systémov členských štátov; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že kríza výrazným spôsobom poškodila proces integrácie jednotného trhu a že odpor a nedôvera k jednotnému trhu sa zvýšili v dôsledku nedostatkov a nerovností vychádzajúcich z hospodárskych systémov členských štátov;

| 9. | pripomína, že politiky boja proti kríze by nemali škodiť procesu integrácie jednotného trhu, ale práve naopak, mali by poskytovať nové možnosti na reformu, konsolidáciu a zlepšenie súčasnej štruktúry jednotného trhu, na využitie potenciálu vytvárania pracovných miest v rámci ekologického hospodárstva a obnovenie dôvery a istoty občanov a najmä spotrebiteľov, ako aj MSP; |
| --- | --- |

9.

pripomína, že politiky boja proti kríze by nemali škodiť procesu integrácie jednotného trhu, ale práve naopak, mali by poskytovať nové možnosti na reformu, konsolidáciu a zlepšenie súčasnej štruktúry jednotného trhu, na využitie potenciálu vytvárania pracovných miest v rámci ekologického hospodárstva a obnovenie dôvery a istoty občanov a najmä spotrebiteľov, ako aj MSP;

| 10. | zdôrazňuje, že oživenie jednotného trhu nesmie byť úplne diktované nedávnou finančnou krízou a že musí presiahnuť rámec základných skúseností získaných z krízy; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že oživenie jednotného trhu nesmie byť úplne diktované nedávnou finančnou krízou a že musí presiahnuť rámec základných skúseností získaných z krízy;

| 11. | zdôrazňuje, že obnovením jednotného trhu by sa malo dosiahnuť splnenie konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, relevantných a časovo ohraničených cieľov, ktoré sa musia dosiahnuť riadnymi a účinnými politickými nástrojmi založenými na štyroch slobodách pohybu, ktoré môžu využívať všetci občania EÚ; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že obnovením jednotného trhu by sa malo dosiahnuť splnenie konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, relevantných a časovo ohraničených cieľov, ktoré sa musia dosiahnuť riadnymi a účinnými politickými nástrojmi založenými na štyroch slobodách pohybu, ktoré môžu využívať všetci občania EÚ;

| 12. | upozorňuje na skutočnosť, že jednotný európsky trh nevyhnutne potrebuje nový impulz a že obnovenie vierohodnosti jednotného trhu a dôvery v neho si vyžaduje pevné vedenie zo strany európskych inštitúcií, predovšetkým Komisie, a politickú zodpovednosť členských štátov; |
| --- | --- |

12.

upozorňuje na skutočnosť, že jednotný európsky trh nevyhnutne potrebuje nový impulz a že obnovenie vierohodnosti jednotného trhu a dôvery v neho si vyžaduje pevné vedenie zo strany európskych inštitúcií, predovšetkým Komisie, a politickú zodpovednosť členských štátov;

Potreba holistického a spoločného prístupu k jednotnému trhu

| 13. | domnieva sa, že staré vnímanie jednotného trhu by malo byť rozšírené, aby do seba zahŕňalo viac prvkov; zdôrazňuje, že všetci tí, čo sú zapojení do tvorby a uplatňovania jednotného trhu musia prijať holistickejší prístup, ktorý bude v plnej miere zohľadňovať záujmy občanov; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že staré vnímanie jednotného trhu by malo byť rozšírené, aby do seba zahŕňalo viac prvkov; zdôrazňuje, že všetci tí, čo sú zapojení do tvorby a uplatňovania jednotného trhu musia prijať holistickejší prístup, ktorý bude v plnej miere zohľadňovať záujmy občanov;

| 14. | zdôrazňuje, že silnejší, väčší a rozvinutejší jednotný trh má nezastupiteľný význam pre rast a tvorbu pracovných miest; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že silnejší, väčší a rozvinutejší jednotný trh má nezastupiteľný význam pre rast a tvorbu pracovných miest;

| 15. | upozorňuje, že jednotný trh by mal zohrávať ústrednú úlohu pokiaľ ide o trvalo udržateľné a konkurencieschopné trhové hospodárstvo v súvislosti s dlhodobou víziou stratégie EÚ do roku 2020; |
| --- | --- |

15.

upozorňuje, že jednotný trh by mal zohrávať ústrednú úlohu pokiaľ ide o trvalo udržateľné a konkurencieschopné trhové hospodárstvo v súvislosti s dlhodobou víziou stratégie EÚ do roku 2020;

| 16. | domnieva sa, že jednotný trh je veľmi dôležitým predpokladom úspechu stratégie EÚ na obdobie do roku 2020; navrhuje, aby sa všetky stratégie a politiky na obnovu jednotného európskeho trhu vrátane stratégie EÚ do roku 2020 zakladali na pragmatickej, komplexnej a širokej dohode podporovanej všetkými členskými štátmi a zameriavali sa najmä na priority, ktoré si členské štáty skutočne vezmú za svoje a ktoré budú na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni účinne implementovať; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že jednotný trh je veľmi dôležitým predpokladom úspechu stratégie EÚ na obdobie do roku 2020; navrhuje, aby sa všetky stratégie a politiky na obnovu jednotného európskeho trhu vrátane stratégie EÚ do roku 2020 zakladali na pragmatickej, komplexnej a širokej dohode podporovanej všetkými členskými štátmi a zameriavali sa najmä na priority, ktoré si členské štáty skutočne vezmú za svoje a ktoré budú na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni účinne implementovať;

| 17. | zdôrazňuje, že jednotný trh by mal naďalej poskytovať prínosy pre spotrebiteľov vo forme lepšej kvality, väčšieho výberu, rozumných cien a bezpečných potravín a služieb; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že jednotný trh by mal naďalej poskytovať prínosy pre spotrebiteľov vo forme lepšej kvality, väčšieho výberu, rozumných cien a bezpečných potravín a služieb;

| 18. | požaduje nový spôsob politického myslenia, v rámci ktorého by sa pozornosť sústreďovala na občanov, spotrebiteľov a MSP, pokiaľ ide o oživenie európskeho jednotného trhu; domnieva sa, že sa to dá dosiahnuť tým, že sa európsky občan stane ústredným bodom tvorby politiky Európskej únie; |
| --- | --- |

18.

požaduje nový spôsob politického myslenia, v rámci ktorého by sa pozornosť sústreďovala na občanov, spotrebiteľov a MSP, pokiaľ ide o oživenie európskeho jednotného trhu; domnieva sa, že sa to dá dosiahnuť tým, že sa európsky občan stane ústredným bodom tvorby politiky Európskej únie;

| 19. | zastáva názor, že revitalizácia jednotného trhu si vyžaduje účinnú realizáciu adekvátnejšej kontroly a rovnováhy a intenzívnejší dialóg, aby sa zaručilo primerané zohľadňovanie potrieb občanov a spotrebiteľov; domnieva sa, že prístup založený na dôkazoch a občanovi pomôže Únii získať späť dôveru verejnosti v jednotný európsky trh a nájsť ten správny vzorec na prijatie iniciatív, ktoré jej dodajú konkurenčný náskok, ktorý potrebuje, a to bez toho, aby bol dotknutý sociálny rozmer; |
| --- | --- |

19.

zastáva názor, že revitalizácia jednotného trhu si vyžaduje účinnú realizáciu adekvátnejšej kontroly a rovnováhy a intenzívnejší dialóg, aby sa zaručilo primerané zohľadňovanie potrieb občanov a spotrebiteľov; domnieva sa, že prístup založený na dôkazoch a občanovi pomôže Únii získať späť dôveru verejnosti v jednotný európsky trh a nájsť ten správny vzorec na prijatie iniciatív, ktoré jej dodajú konkurenčný náskok, ktorý potrebuje, a to bez toho, aby bol dotknutý sociálny rozmer;

| 20. | opäť zdôrazňuje, že zmysluplné hodnotenie sociálnych, spotrebiteľských, environmentálnych a hospodárskych vplyvov jednotného trhu, ktoré by malo byť súčasťou všetkých návrhov súvisiacich s ním, je kľúčové pre získanie dôvery verejnosti a zaistí tiež realistickú integráciu cieľov v sociálnej oblasti, v oblasti ochrany spotrebiteľa, životného prostredia a hospodárstva; |
| --- | --- |

20.

opäť zdôrazňuje, že zmysluplné hodnotenie sociálnych, spotrebiteľských, environmentálnych a hospodárskych vplyvov jednotného trhu, ktoré by malo byť súčasťou všetkých návrhov súvisiacich s ním, je kľúčové pre získanie dôvery verejnosti a zaistí tiež realistickú integráciu cieľov v sociálnej oblasti, v oblasti ochrany spotrebiteľa, životného prostredia a hospodárstva;

| 21. | domnieva sa, že zrušením hraníc na jednotnom trhu sa ďalej posilnila konkurencieschopnosť Európy v globalizovanom svete; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že zrušením hraníc na jednotnom trhu sa ďalej posilnila konkurencieschopnosť Európy v globalizovanom svete;

| 22. | zdôrazňuje, že riadne fungovanie vnútorného trhu sa nemôže oddeliť od úlohy, ktorú musí Európa zohrávať ako globálny svetový aktér; domnieva sa, že Európska únia musí chrániť svoj sociálny a environmentálny model tak, že bude prísne vyžadovať dodržiavanie svojich právnych predpisov v prípade dovážaných výrobkov a služieb a bude striktne presadzovať uplatňovanie týchto právnych predpisov predovšetkým v rámci mnohostranných fór a najmä pri postupoch urovnávania sporov prostredníctvom Svetovej obchodnej organizácie; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že riadne fungovanie vnútorného trhu sa nemôže oddeliť od úlohy, ktorú musí Európa zohrávať ako globálny svetový aktér; domnieva sa, že Európska únia musí chrániť svoj sociálny a environmentálny model tak, že bude prísne vyžadovať dodržiavanie svojich právnych predpisov v prípade dovážaných výrobkov a služieb a bude striktne presadzovať uplatňovanie týchto právnych predpisov predovšetkým v rámci mnohostranných fór a najmä pri postupoch urovnávania sporov prostredníctvom Svetovej obchodnej organizácie;

| 23. | zdôrazňuje, že vnútorný trh a spoločná mena poslúžili v Európe ako ochranný štít a obmedzili negatívny vplyv finančnej krízy na podniky a občanov v Európe; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že vnútorný trh a spoločná mena poslúžili v Európe ako ochranný štít a obmedzili negatívny vplyv finančnej krízy na podniky a občanov v Európe;

Výzvy a príležitosti, ktoré sa majú zohľadniť v rámci politiky jednotného trhu

| 24. | zastáva názor, že hlavnou úlohou, ktorej EÚ čelí, je nájsť rovnováhu medzi otvoreným hospodárstvom schopným stimulovať hospodársky rast a tvorbu pracovných príležitostí a nachádzať komplexné riešenia hlavných problémov budúcnosti (konkurencieschopnosť, výskum a rozvoj, priemyselná politika, demografické otázky, životné prostredie, technológie atď.) a hospodárskym systémom, ktorý dokáže zabezpečiť ochranu spotrebiteľa a zároveň poskytnúť sociálne a environmentálne záruky, ktoré občania potrebujú; |
| --- | --- |

24.

zastáva názor, že hlavnou úlohou, ktorej EÚ čelí, je nájsť rovnováhu medzi otvoreným hospodárstvom schopným stimulovať hospodársky rast a tvorbu pracovných príležitostí a nachádzať komplexné riešenia hlavných problémov budúcnosti (konkurencieschopnosť, výskum a rozvoj, priemyselná politika, demografické otázky, životné prostredie, technológie atď.) a hospodárskym systémom, ktorý dokáže zabezpečiť ochranu spotrebiteľa a zároveň poskytnúť sociálne a environmentálne záruky, ktoré občania potrebujú;

| 25. | zdôrazňuje, že uplatňovanie pravidiel jednotného trhu je naďalej nejednotné, pretože siete trhov sú nedostatočne vzájomne prepojené, čo znamená, že podniky a občania musia každý deň čeliť ťažkostiam v súvislosti so svojimi cezhraničnými činnosťami, na ktoré sa v prípade jedinej transakcie môže vzťahovať až 27 rôznych právnych systémov; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že uplatňovanie pravidiel jednotného trhu je naďalej nejednotné, pretože siete trhov sú nedostatočne vzájomne prepojené, čo znamená, že podniky a občania musia každý deň čeliť ťažkostiam v súvislosti so svojimi cezhraničnými činnosťami, na ktoré sa v prípade jedinej transakcie môže vzťahovať až 27 rôznych právnych systémov;

| 26. | poukazuje na dôležitosť vytvorenia ekologického jednotného trhu pre nové nízkouhlíkové a ekologické technológie, služby a produkty, a to vypracovaním celoeurópskych noriem pre emisie CO2; upozorňuje, že jasné normy a označovanie energeticky efektívnych produktov sa musia postupne stať v Únii povinné; konštatuje, že pri vypracúvaní nových noriem pre uhlíkovú stopu by sa mali zohľadňovať existujúce metódy a normy; zdôrazňuje, že takýmito normami sa nesmú vytvárať nadmerne zaťažujúce požiadavky, najmä pre MSP; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na dôležitosť vytvorenia ekologického jednotného trhu pre nové nízkouhlíkové a ekologické technológie, služby a produkty, a to vypracovaním celoeurópskych noriem pre emisie CO2; upozorňuje, že jasné normy a označovanie energeticky efektívnych produktov sa musia postupne stať v Únii povinné; konštatuje, že pri vypracúvaní nových noriem pre uhlíkovú stopu by sa mali zohľadňovať existujúce metódy a normy; zdôrazňuje, že takýmito normami sa nesmú vytvárať nadmerne zaťažujúce požiadavky, najmä pre MSP;

| 27. | naliehavo konštatuje, že v digitálnom veku musí Únia plne využiť potenciál a príležitosti, ktoré pre ďalší rozvoj jednotného trhu predstavuje internet a elektronický obchod a šírenie informačných a komunikačných technológií v MSP a verejnej správe, a sprístupniť jednotný všetkým občanom EÚ; zdôrazňuje, že vývoj nových technológií musí zohľadňovať potrebu chrániť občanov, spotrebiteľov a MSP, a tiež tých, ktorí sú najviac ohrození; |
| --- | --- |

27.

naliehavo konštatuje, že v digitálnom veku musí Únia plne využiť potenciál a príležitosti, ktoré pre ďalší rozvoj jednotného trhu predstavuje internet a elektronický obchod a šírenie informačných a komunikačných technológií v MSP a verejnej správe, a sprístupniť jednotný všetkým občanom EÚ; zdôrazňuje, že vývoj nových technológií musí zohľadňovať potrebu chrániť občanov, spotrebiteľov a MSP, a tiež tých, ktorí sú najviac ohrození;

| 28. | zdôrazňuje význam vytvárania nových obchodných modelov, v rámci ktorých sú držitelia autorského práva a súvisiacich práv náležite odmeňovaní bez toho, aby sa zbytočne ohraničoval prístup spotrebiteľov ku kreatívnemu obsahu on-line; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje význam vytvárania nových obchodných modelov, v rámci ktorých sú držitelia autorského práva a súvisiacich práv náležite odmeňovaní bez toho, aby sa zbytočne ohraničoval prístup spotrebiteľov ku kreatívnemu obsahu on-line;

| 29. | podporuje iniciatívy, ktoré Komisia prijala s cieľom uprednostniť v akejkoľvek budúcej stratégii výskum, poznatky a inováciu; očakáva, že na riešenie týchto kľúčových otázok budú v nadchádzajúcich rozpočtoch EÚ vyčlenené dostatočné prostriedky; v tejto súvislosti pripomína nutnosť dospieť k riešeniu otvorenej otázky patentu Spoločenstva; navrhuje, aby Komisia začala skúmať spôsoby, ktorými možno dospieť ku konkrétnym referenčným hodnotám s cieľom merať úspech v oblastiach výskumu, znalostí a inovácie; |
| --- | --- |

29.

podporuje iniciatívy, ktoré Komisia prijala s cieľom uprednostniť v akejkoľvek budúcej stratégii výskum, poznatky a inováciu; očakáva, že na riešenie týchto kľúčových otázok budú v nadchádzajúcich rozpočtoch EÚ vyčlenené dostatočné prostriedky; v tejto súvislosti pripomína nutnosť dospieť k riešeniu otvorenej otázky patentu Spoločenstva; navrhuje, aby Komisia začala skúmať spôsoby, ktorými možno dospieť ku konkrétnym referenčným hodnotám s cieľom merať úspech v oblastiach výskumu, znalostí a inovácie;

| 30. | podporuje úsilie Komisie o presadenie bezpečnosti vyrobených tovarov prostredníctvom nadobudnutia účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh; |
| --- | --- |

30.

podporuje úsilie Komisie o presadenie bezpečnosti vyrobených tovarov prostredníctvom nadobudnutia účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh;

Občania a spotrebitelia na jednotnom trhu

| 31. | je presvedčený, že vnímanie, chápanie a vedomosti európskeho občana o jednotnom trhu sú obmedzené, žiadne, nejasné alebo dokonca negatívne, sčasti z dôvodu nedostatku politickej vôle a informovanosti a nízkej úrovne verejného povedomia; domnieva sa, že sa musia uskutočniť cieľavedomé kroky, aby budúca politika Európskej únie týkajúca sa jednotného trhu zodpovedala potrebám občanov, predovšetkým spotrebiteľov a MSP, a aby im prinášala konkrétne výsledky; |
| --- | --- |

31.

je presvedčený, že vnímanie, chápanie a vedomosti európskeho občana o jednotnom trhu sú obmedzené, žiadne, nejasné alebo dokonca negatívne, sčasti z dôvodu nedostatku politickej vôle a informovanosti a nízkej úrovne verejného povedomia; domnieva sa, že sa musia uskutočniť cieľavedomé kroky, aby budúca politika Európskej únie týkajúca sa jednotného trhu zodpovedala potrebám občanov, predovšetkým spotrebiteľov a MSP, a aby im prinášala konkrétne výsledky;

| 32. | zdôrazňuje, že v záujme zaistenia sociálnej a hospodárskej podpory a spolupráce európskych občanov musia EÚ a členské štáty intenzívne podporovať možnosti, ktoré vyplývajú z európskej hospodárskej integrácie a zmeniť všeobecné vnímanie jednotného trhu tým, že ľuďom vysvetlia výhody, ktoré im prináša, aby boli schopní im rozumieť a aby si uvedomovali aj spôsoby, ako sa účinne domáhať svojich práv; domnieva sa preto, že je potrebné, aby ústredné miesto v rámci jednotného trhu patrilo odvetviam, ktoré majú priamy vplyv na každodenný život občanov, ako aj na potreby spotrebiteľov; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že v záujme zaistenia sociálnej a hospodárskej podpory a spolupráce európskych občanov musia EÚ a členské štáty intenzívne podporovať možnosti, ktoré vyplývajú z európskej hospodárskej integrácie a zmeniť všeobecné vnímanie jednotného trhu tým, že ľuďom vysvetlia výhody, ktoré im prináša, aby boli schopní im rozumieť a aby si uvedomovali aj spôsoby, ako sa účinne domáhať svojich práv; domnieva sa preto, že je potrebné, aby ústredné miesto v rámci jednotného trhu patrilo odvetviam, ktoré majú priamy vplyv na každodenný život občanov, ako aj na potreby spotrebiteľov;

| 33. | domnieva sa, že niektoré z najočividnejších problémov, s ktorými sa spotrebitelia stretávajú, a to najmä v odvetví služieb, a ktoré sa musia prioritne riešiť s cieľom dosiahnuť rýchle výsledky, sú: 1) prístup k bezpečným výrobkom a kvalitným službám; 2) prístup k spoľahlivým, porovnateľným a objektívnym informáciám vrátane porovnaní cien; 3) väčšia právna istota a zrozumiteľnosť v právnych vzťahoch; 4) väčšia platobná istota; 5) prístup k adekvátnym, cenovo dostupným a účinným systémom odškodnenia, a 6) lepšie vedomosti o systéme a väčšia dôvera v systém; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že niektoré z najočividnejších problémov, s ktorými sa spotrebitelia stretávajú, a to najmä v odvetví služieb, a ktoré sa musia prioritne riešiť s cieľom dosiahnuť rýchle výsledky, sú: 1) prístup k bezpečným výrobkom a kvalitným službám; 2) prístup k spoľahlivým, porovnateľným a objektívnym informáciám vrátane porovnaní cien; 3) väčšia právna istota a zrozumiteľnosť v právnych vzťahoch; 4) väčšia platobná istota; 5) prístup k adekvátnym, cenovo dostupným a účinným systémom odškodnenia, a 6) lepšie vedomosti o systéme a väčšia dôvera v systém;

| 34. | zastáva názor, že občanom sa nedostávajú dostatočné informácie o právnych predpisoch týkajúcich sa jednotného trhu a o dostupnosti a vynútiteľnosti ich práv; upozorňuje na potrebu účinnejšej organizácie príslušných internetových stránok, siete SOLVIT a kontaktných miest; domnieva sa, že je potrebná lepšia koordinácia a komunikácia takýchto iniciatív, pretože doposiaľ sa pomocou nich nepodarilo zasiahnuť tých, pre ktorých sú určené; zdôrazňuje úlohu portálu Komisie Vaša Európa pri informovaní tak občanov, ako aj podnikov o možnostiach života, práce a podnikania v Európskej únii; navrhuje, aby sa podporili existujúce možnosti, namiesto vytvárania nových kontaktných miest; |
| --- | --- |

34.

zastáva názor, že občanom sa nedostávajú dostatočné informácie o právnych predpisoch týkajúcich sa jednotného trhu a o dostupnosti a vynútiteľnosti ich práv; upozorňuje na potrebu účinnejšej organizácie príslušných internetových stránok, siete SOLVIT a kontaktných miest; domnieva sa, že je potrebná lepšia koordinácia a komunikácia takýchto iniciatív, pretože doposiaľ sa pomocou nich nepodarilo zasiahnuť tých, pre ktorých sú určené; zdôrazňuje úlohu portálu Komisie Vaša Európa pri informovaní tak občanov, ako aj podnikov o možnostiach života, práce a podnikania v Európskej únii; navrhuje, aby sa podporili existujúce možnosti, namiesto vytvárania nových kontaktných miest;

| 35. | vyjadruje presvedčenie, že zodpovedný postoj podnikov založený na dodržiavaní zásady sociálnej zodpovednosti, pravidiel hospodárskej súťaže a hospodárskych záujmov spotrebiteľov pomôže zabezpečiť dôveru spotrebiteľov, čo je základnou podmienkou posilnenia ich ochrany; |
| --- | --- |

35.

vyjadruje presvedčenie, že zodpovedný postoj podnikov založený na dodržiavaní zásady sociálnej zodpovednosti, pravidiel hospodárskej súťaže a hospodárskych záujmov spotrebiteľov pomôže zabezpečiť dôveru spotrebiteľov, čo je základnou podmienkou posilnenia ich ochrany;

| 36. | domnieva sa, že odštartovanie iniciatív za hospodársku integráciu bude úspešnejšie, pokiaľ občania budú presvedčení o tom, že ich sociálne práva sú zaručené a že politiky vnútorného trhu budú mať pozitívny vplyv na sociálne politiky; |
| --- | --- |

36.

domnieva sa, že odštartovanie iniciatív za hospodársku integráciu bude úspešnejšie, pokiaľ občania budú presvedčení o tom, že ich sociálne práva sú zaručené a že politiky vnútorného trhu budú mať pozitívny vplyv na sociálne politiky;

| 37. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že len malá časť občanov, spotrebiteľov a MSP má informácie o existujúcich alternatívnych mechanizmoch kompenzácie alebo vie, ako podať sťažnosť Komisii; poukazuje na to, že existujúce systémy riešenia problémov pre občanov a podniky, napríklad sieť SOLVIT, treba posilniť v súlade so správou Parlamentu o sieti SOLVIT z 2. marca 2010 (2009/2138(INI)); vyzýva Komisiu, aby iniciovala zrýchlené konanie za porušenie zmluvy, ak nevyriešená sťažnosť adresovaná sieti SOLVIT preukáže zjavné porušenie právnych predpisov Spoločenstva. považuje za poľutovaniahodné, že napriek odporúčaniam Komisie v tejto otázke sa stále náležite nezaviedli alternatívne mechanizmy riešenia sporov, alebo nefungujú uspokojivo; |
| --- | --- |

37.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že len malá časť občanov, spotrebiteľov a MSP má informácie o existujúcich alternatívnych mechanizmoch kompenzácie alebo vie, ako podať sťažnosť Komisii; poukazuje na to, že existujúce systémy riešenia problémov pre občanov a podniky, napríklad sieť SOLVIT, treba posilniť v súlade so správou Parlamentu o sieti SOLVIT z 2. marca 2010 (2009/2138(INI)); vyzýva Komisiu, aby iniciovala zrýchlené konanie za porušenie zmluvy, ak nevyriešená sťažnosť adresovaná sieti SOLVIT preukáže zjavné porušenie právnych predpisov Spoločenstva. považuje za poľutovaniahodné, že napriek odporúčaniam Komisie v tejto otázke sa stále náležite nezaviedli alternatívne mechanizmy riešenia sporov, alebo nefungujú uspokojivo;

| 38. | zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú zohrávajú spotrebiteľské združenia v rámci šírenia informácií spotrebiteľom v súvislosti s ich právami, podporou spotrebiteľov v spotrebiteľských sporoch, ako aj presadzovaním ich záujmov pri vytváraní spoločného trhu; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú zohrávajú spotrebiteľské združenia v rámci šírenia informácií spotrebiteľom v súvislosti s ich právami, podporou spotrebiteľov v spotrebiteľských sporoch, ako aj presadzovaním ich záujmov pri vytváraní spoločného trhu;

Malé a stredné podniky na jednotnom trhu

| 39. | potvrdzuje, že MSP predstavujú dôležitú súčasť základov európskeho hospodárstva a sú hlavnou hybnou silou pokiaľ ide o tvorbu pracovných miest, hospodársky rast, preorientovanie sa na ekologické hospodárstvo a sociálnu súdržnosť v Európe; trvá na svojom názore, že aktívne zapojenie MSP v rozšírenej EÚ je nevyhnutné pre zvýšenie inovatívnosti a konkurencieschopnosti jednotného trhu a zdôrazňuje, že sa musí vyvinúť väčšie úsilie, aby sa zlepšil prístup MSP na jednotný trh, uľahčil ich rozvoj a v plnej miere využil ich podnikateľský potenciál; |
| --- | --- |

39.

potvrdzuje, že MSP predstavujú dôležitú súčasť základov európskeho hospodárstva a sú hlavnou hybnou silou pokiaľ ide o tvorbu pracovných miest, hospodársky rast, preorientovanie sa na ekologické hospodárstvo a sociálnu súdržnosť v Európe; trvá na svojom názore, že aktívne zapojenie MSP v rozšírenej EÚ je nevyhnutné pre zvýšenie inovatívnosti a konkurencieschopnosti jednotného trhu a zdôrazňuje, že sa musí vyvinúť väčšie úsilie, aby sa zlepšil prístup MSP na jednotný trh, uľahčil ich rozvoj a v plnej miere využil ich podnikateľský potenciál;

| 40. | domnieva sa, že zjednodušením požiadaviek pre MSP pri výzvach obstarávateľov na predloženie ponúk by sa mali odstrániť ďalšie prekážky, ktoré bránia MSP v prístupe na trhy verejného obstarávania, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

40.

domnieva sa, že zjednodušením požiadaviek pre MSP pri výzvach obstarávateľov na predloženie ponúk by sa mali odstrániť ďalšie prekážky, ktoré bránia MSP v prístupe na trhy verejného obstarávania, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť na jednotnom trhu;

| 41. | podporuje budúce spoločné iniciatívy Komisie a členských štátov zamerané na: 1) pomoc malým podnikom pôsobiacim cezhranične v celej EÚ; 2) dosiahnutie hmatateľného zníženia administratívnej, finančnej a regulačnej záťaže, a najmä administratívnych prekážok, ktorým MSP čelia, bez ohľadu na to, či pôsobia na miestnej, vnútroštátnej alebo európskej úrovni, v súlade so zásadou proporcionality; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty a Komisiu, aby prísne dodržiavali a uplatňovali zásadu „najskôr myslieť na malých“, ako je načrtnutá v iniciatíve Small Business Act; |
| --- | --- |

41.

podporuje budúce spoločné iniciatívy Komisie a členských štátov zamerané na: 1) pomoc malým podnikom pôsobiacim cezhranične v celej EÚ; 2) dosiahnutie hmatateľného zníženia administratívnej, finančnej a regulačnej záťaže, a najmä administratívnych prekážok, ktorým MSP čelia, bez ohľadu na to, či pôsobia na miestnej, vnútroštátnej alebo európskej úrovni, v súlade so zásadou proporcionality; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty a Komisiu, aby prísne dodržiavali a uplatňovali zásadu „najskôr myslieť na malých“, ako je načrtnutá v iniciatíve Small Business Act;

| 42. | žiada Komisiu, aby zintenzívnila úsilie a pomohla MSP prekonať jazykovú bariéru, ktorá im často bráni podnikať v iných členských štátoch, ako sú ich vlastné, a to poskytnutím všetkých informácií a služieb na jednotnom trhu vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie; |
| --- | --- |

42.

žiada Komisiu, aby zintenzívnila úsilie a pomohla MSP prekonať jazykovú bariéru, ktorá im často bráni podnikať v iných členských štátoch, ako sú ich vlastné, a to poskytnutím všetkých informácií a služieb na jednotnom trhu vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie;

| 43. | zostáva odhodlaný obmedziť pridávanie dodatočných požiadaviek (tzv. gold plating) v nových právnych predpisoch o jednotnom trhu a žiada členské štáty a najmä ich parlamenty, aby sa aj naďalej zasadzovali za boj proti tomuto javu pri transpozícii právnych predpisov EÚ, pretože pre MSP je mimoriadne náročné vyrovnávať sa s takouto dodatočnou záťažou; |
| --- | --- |

43.

zostáva odhodlaný obmedziť pridávanie dodatočných požiadaviek (tzv. gold plating) v nových právnych predpisoch o jednotnom trhu a žiada členské štáty a najmä ich parlamenty, aby sa aj naďalej zasadzovali za boj proti tomuto javu pri transpozícii právnych predpisov EÚ, pretože pre MSP je mimoriadne náročné vyrovnávať sa s takouto dodatočnou záťažou;

| 44. | súhlasí s tým, že dôkladné plnenie iniciatívy Small Business Act, najmä pokiaľ ide o dôsledné uplatňovanie testu MSP zo strany Komisie pri navrhovaní nových legislatívnych opatrení v oblasti vnútorného trhu, a zavedenie štatútu európskej súkromnej spoločnosti zaručia praktickú integráciu MSP do relevantného a životaschopného jednotného európskeho systému; |
| --- | --- |

44.

súhlasí s tým, že dôkladné plnenie iniciatívy Small Business Act, najmä pokiaľ ide o dôsledné uplatňovanie testu MSP zo strany Komisie pri navrhovaní nových legislatívnych opatrení v oblasti vnútorného trhu, a zavedenie štatútu európskej súkromnej spoločnosti zaručia praktickú integráciu MSP do relevantného a životaschopného jednotného európskeho systému;

| 45. | dôrazne podporuje nariadenie, ktorým sa upravujú požiadavky na preklad budúceho patentu EÚ, vďaka ktorému sa patent EÚ stane konečne realitou a ktorý posilní Európu ako hybnú silu inovácie a konkurencie vo svete; naďalej podporuje preskúmanie systému ochranných známok Spoločenstva s cieľom zabezpečiť pre tento systém vyššiu kvalitu a lepšie vyhliadky; |
| --- | --- |

45.

dôrazne podporuje nariadenie, ktorým sa upravujú požiadavky na preklad budúceho patentu EÚ, vďaka ktorému sa patent EÚ stane konečne realitou a ktorý posilní Európu ako hybnú silu inovácie a konkurencie vo svete; naďalej podporuje preskúmanie systému ochranných známok Spoločenstva s cieľom zabezpečiť pre tento systém vyššiu kvalitu a lepšie vyhliadky;

| 46. | zdôrazňuje, že v časoch hospodárskej krízy je najzávažnejším problémom pre MSP prístup k finančným prostriedkom; považuje za poľutovaniahodné, že v dôsledku odchodu veľkých bánk z vidieckych a málo zaľudnených alebo hospodársky slabých oblastí vznikol pre MSP značný problém, pokiaľ ide o prístup k finančným prostriedkom; víta významnú úlohu sporiteľní a rôznych družstevných hnutí, pokiaľ ide o financovanie regionálneho hospodárstva, ako aj ich prínos pre sociálne trhové hospodárstvo vďaka ich podpory etických a sociálnych projektov; |
| --- | --- |

46.

zdôrazňuje, že v časoch hospodárskej krízy je najzávažnejším problémom pre MSP prístup k finančným prostriedkom; považuje za poľutovaniahodné, že v dôsledku odchodu veľkých bánk z vidieckych a málo zaľudnených alebo hospodársky slabých oblastí vznikol pre MSP značný problém, pokiaľ ide o prístup k finančným prostriedkom; víta významnú úlohu sporiteľní a rôznych družstevných hnutí, pokiaľ ide o financovanie regionálneho hospodárstva, ako aj ich prínos pre sociálne trhové hospodárstvo vďaka ich podpory etických a sociálnych projektov;

| 47. | súhlasí s tým, že postup oznamovania zavedený smernicou 98/34/ES je veľmi užitočným nástrojom na zlepšovanie vnútroštátnych právnych predpisov na jednej strane a na zamedzenie prekážkam na jednotnom trhu, najmä pre MSP, na strane druhej; domnieva sa, že Komisia by mala posilniť tento mechanizmus zrýchleným konaním v prípade porušenia zmluvy, ak členský štát nepostupuje v súlade s podrobným stanoviskom vydaným Komisiou alebo ak nereaguje na podrobné stanovisko vydané členským štátom; |
| --- | --- |

47.

súhlasí s tým, že postup oznamovania zavedený smernicou 98/34/ES je veľmi užitočným nástrojom na zlepšovanie vnútroštátnych právnych predpisov na jednej strane a na zamedzenie prekážkam na jednotnom trhu, najmä pre MSP, na strane druhej; domnieva sa, že Komisia by mala posilniť tento mechanizmus zrýchleným konaním v prípade porušenia zmluvy, ak členský štát nepostupuje v súlade s podrobným stanoviskom vydaným Komisiou alebo ak nereaguje na podrobné stanovisko vydané členským štátom;

| 48. | domnieva sa, že rôzne hospodárske a sociálne politiky, ako sú politiky v oblasti rozpočtu, daní, vzdelávania a výskumu, musia byť koordinované na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

48.

domnieva sa, že rôzne hospodárske a sociálne politiky, ako sú politiky v oblasti rozpočtu, daní, vzdelávania a výskumu, musia byť koordinované na úrovni EÚ;

Vlastníctvo a presadzovanie právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu a lepšej regulácie

| 49. | zdôrazňuje, že podľa zásady subsidiarity spočíva podstatná časť administratívnej a právnej zodpovednosti za jednotný trh v rukách členských štátov, a prípadne ich regionálnych a miestnych orgánov, ktoré musia preto spolu s inými inštitúciami EÚ prevziať skutočnú zodpovednosť za jednotný európsky trh; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že podľa zásady subsidiarity spočíva podstatná časť administratívnej a právnej zodpovednosti za jednotný trh v rukách členských štátov, a prípadne ich regionálnych a miestnych orgánov, ktoré musia preto spolu s inými inštitúciami EÚ prevziať skutočnú zodpovednosť za jednotný európsky trh;

| 50. | trvá na tom, že hodnotiace tabuľky výsledkov vnútorného trhu a hodnotiace tabuľky spotrebiteľských trhov jasne naznačujú, že členské štáty stále nespĺňajú ciele pokiaľ ide o správnu transpozíciu, uplatňovanie a presadzovanie právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu, a že transpozícia európskych predpisov je oneskorená, čo narúša rovnaké podmienky, ktoré sú kľúčové pre správne fungovanie vnútorného trhu, najmä v sektore služieb; |
| --- | --- |

50.

trvá na tom, že hodnotiace tabuľky výsledkov vnútorného trhu a hodnotiace tabuľky spotrebiteľských trhov jasne naznačujú, že členské štáty stále nespĺňajú ciele pokiaľ ide o správnu transpozíciu, uplatňovanie a presadzovanie právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu, a že transpozícia európskych predpisov je oneskorená, čo narúša rovnaké podmienky, ktoré sú kľúčové pre správne fungovanie vnútorného trhu, najmä v sektore služieb;

| 51. | konštatuje, že postupné rozdrobenie pravidiel a nesúlad v uplatňovaní právnych predpisov v EÚ sa ukazujú ako neustále škodlivejšie pokiaľ ide o dobudovanie jednotného trhu; poznamenáva, že EÚ ešte musí prijať súbor vnútorne súdržných politík navrhnutých na odstránenie priamych a nepriamych prekážok správne fungujúceho vnútorného trhu; |
| --- | --- |

51.

konštatuje, že postupné rozdrobenie pravidiel a nesúlad v uplatňovaní právnych predpisov v EÚ sa ukazujú ako neustále škodlivejšie pokiaľ ide o dobudovanie jednotného trhu; poznamenáva, že EÚ ešte musí prijať súbor vnútorne súdržných politík navrhnutých na odstránenie priamych a nepriamych prekážok správne fungujúceho vnútorného trhu;

| 52. | víta iniciatívu Komisie za lepšiu reguláciu, ktorá posilňuje účinnosť pravidiel a ich riadne uplatňovanie členskými štátmi; nalieha na Komisiu, aby v tomto prípade udržala nastúpený trend, lebo rýchle uplatnenie tejto stratégie by výrazne prispelo k úspešnému oživeniu jednotného trhu; |
| --- | --- |

52.

víta iniciatívu Komisie za lepšiu reguláciu, ktorá posilňuje účinnosť pravidiel a ich riadne uplatňovanie členskými štátmi; nalieha na Komisiu, aby v tomto prípade udržala nastúpený trend, lebo rýchle uplatnenie tejto stratégie by výrazne prispelo k úspešnému oživeniu jednotného trhu;

| 53. | berie na vedomie novú koncepciu inteligentnej regulácie, ako bola zavedená oznámením Komisie o EÚ 2020; |
| --- | --- |

53.

berie na vedomie novú koncepciu inteligentnej regulácie, ako bola zavedená oznámením Komisie o EÚ 2020;

Výsledky

Významnejšia úloha inštitúcií pri stanovovaní a uplatňovaní pravidiel jednotného trhu

| 54. | s cieľom zlepšiť transpozíciu, uplatňovanie a presadzovanie právnych predpisov jednotného trhu navrhuje, aby Komisia vytvorila partnerstvo medzi všetkými zainteresovanými stranami zapojenými do formovania, uplatňovania a presadzovania takýchto právnych predpisov, využitím mechanizmov, ako je navrhnuté výročné fórum o jednotnom trhu; |
| --- | --- |

54.

s cieľom zlepšiť transpozíciu, uplatňovanie a presadzovanie právnych predpisov jednotného trhu navrhuje, aby Komisia vytvorila partnerstvo medzi všetkými zainteresovanými stranami zapojenými do formovania, uplatňovania a presadzovania takýchto právnych predpisov, využitím mechanizmov, ako je navrhnuté výročné fórum o jednotnom trhu;

| 55. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila riadne uplatňovanie a transpozíciu predpisov prostredníctvom systematickejšieho a nezávislého monitorovania s cieľom zrýchliť konania o porušení; zastáva názor, že oneskorenia v riešení konaní o porušení budú mať nepriaznivý účinok na záujmy občanov v rámci jednotného trhu; |
| --- | --- |

55.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila riadne uplatňovanie a transpozíciu predpisov prostredníctvom systematickejšieho a nezávislého monitorovania s cieľom zrýchliť konania o porušení; zastáva názor, že oneskorenia v riešení konaní o porušení budú mať nepriaznivý účinok na záujmy občanov v rámci jednotného trhu;

| 56. | žiada Komisiu, aby vypracovala nové spôsoby, iné ako formálne postupy pri porušení právnych predpisov, a tým zlepšila transpozíciu a presadzovanie predpisov pre oblasť jednotného trhu; v tejto súvislosti žiada, aby sa v rámci nich zohľadnili inovačné mechanizmy, ako je postup vzájomného hodnotenia, ktorý sa predpokladá v smernici o službách, s cieľom je podporiť vzájomné hodnotenia a zodpovednosť členských štátov, a zlepšiť neformálne mechanizmy riešenia problémov, ako sú siete SOLVIT a EÚ PILOT, čo by bolo významným prínosom pre občanov, ktorí každodenné čelia frustrujúcim problémom na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

56.

žiada Komisiu, aby vypracovala nové spôsoby, iné ako formálne postupy pri porušení právnych predpisov, a tým zlepšila transpozíciu a presadzovanie predpisov pre oblasť jednotného trhu; v tejto súvislosti žiada, aby sa v rámci nich zohľadnili inovačné mechanizmy, ako je postup vzájomného hodnotenia, ktorý sa predpokladá v smernici o službách, s cieľom je podporiť vzájomné hodnotenia a zodpovednosť členských štátov, a zlepšiť neformálne mechanizmy riešenia problémov, ako sú siete SOLVIT a EÚ PILOT, čo by bolo významným prínosom pre občanov, ktorí každodenné čelia frustrujúcim problémom na jednotnom trhu;

| 57. | vyzýva Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť systematickému vyhodnocovaniu a zjednodušovaniu existujúcich právnych predpisov v oblasti jednotného trhu a vždy, ak je to možné, znižovala administratívnu záťaž, čo bude prospešné pre občanov, ako aj pre podniky; |
| --- | --- |

57.

vyzýva Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť systematickému vyhodnocovaniu a zjednodušovaniu existujúcich právnych predpisov v oblasti jednotného trhu a vždy, ak je to možné, znižovala administratívnu záťaž, čo bude prospešné pre občanov, ako aj pre podniky;

| 58. | nalieha na Komisiu, aby zaistila riadnu koordináciu a aby spolupracovala s Parlamentom a národnými parlamentmi členských štátov, ako aj hlavnými obchodnými partnermi a podnikateľskými a spotrebiteľskými združeniami, v oblasti dohľadu nad trhmi s tovarom a cezhraničného presadzovania predpisov o ochrane spotrebiteľov, a aby účinnejšie informovala európskych spotrebiteľov a občanov; |
| --- | --- |

58.

nalieha na Komisiu, aby zaistila riadnu koordináciu a aby spolupracovala s Parlamentom a národnými parlamentmi členských štátov, ako aj hlavnými obchodnými partnermi a podnikateľskými a spotrebiteľskými združeniami, v oblasti dohľadu nad trhmi s tovarom a cezhraničného presadzovania predpisov o ochrane spotrebiteľov, a aby účinnejšie informovala európskych spotrebiteľov a občanov;

| 59. | odporúča Komisii, aby uskutočnila nezávislú analýzu s cieľom identifikovať 20 najväčších zdrojov nespokojnosti a frustrácie týkajúcich sa jednotného trhu, s ktorými sa občania každodenne stretávajú najmä na pracovnom trhu a ktoré sa týkajú elektronického obchodu, cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, kúpy a prenájmu vozidiel, prenosu dôchodkov, vzájomného uznávania odborných kvalifikácií, opatrovania a adopcie detí, ako aj výživného a príspevkov na ne; |
| --- | --- |

59.

odporúča Komisii, aby uskutočnila nezávislú analýzu s cieľom identifikovať 20 najväčších zdrojov nespokojnosti a frustrácie týkajúcich sa jednotného trhu, s ktorými sa občania každodenne stretávajú najmä na pracovnom trhu a ktoré sa týkajú elektronického obchodu, cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, kúpy a prenájmu vozidiel, prenosu dôchodkov, vzájomného uznávania odborných kvalifikácií, opatrovania a adopcie detí, ako aj výživného a príspevkov na ne;

| 60. | vyzýva Komisiu, aby presadzovala vytvorenie lepšieho mechanizmu na hodnotenie toho, ako sa pravidlá jednotného trhu uplatňujú v praxi na všetkých úrovniach v rôznych členských štátoch a ako môžu občania o podniky uplatňovať svoje práva na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

60.

vyzýva Komisiu, aby presadzovala vytvorenie lepšieho mechanizmu na hodnotenie toho, ako sa pravidlá jednotného trhu uplatňujú v praxi na všetkých úrovniach v rôznych členských štátoch a ako môžu občania o podniky uplatňovať svoje práva na jednotnom trhu;

| 61. | žiada Komisiu, aby poskytla väčšiu pomoc členským štátom a prípadne ich regionálnym a miestnym orgánom s cieľom uľahčiť riadne dodržiavanie noriem EÚ; zdôrazňuje, že inštitúcie EÚ musia ako celok sprísniť pravidlá a podporiť členské štáty v zlepšovaní správnej a včasnej transpozície právnych predpisov, aby sa zaistila platnosť rovnakých pravidiel v celej EÚ; |
| --- | --- |

61.

žiada Komisiu, aby poskytla väčšiu pomoc členským štátom a prípadne ich regionálnym a miestnym orgánom s cieľom uľahčiť riadne dodržiavanie noriem EÚ; zdôrazňuje, že inštitúcie EÚ musia ako celok sprísniť pravidlá a podporiť členské štáty v zlepšovaní správnej a včasnej transpozície právnych predpisov, aby sa zaistila platnosť rovnakých pravidiel v celej EÚ;

| 62. | požaduje posilnenie úlohy Európskeho parlamentu v oblastiach uplatňovania, presadzovania a monitorovania právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu; domnieva sa, že rozšírená úloha EP a národných parlamentov podľa Lisabonskej zmluvy musí znamenať lepšiu synergiu medzi týmito dvoma parlamentnými úrovňami; |
| --- | --- |

62.

požaduje posilnenie úlohy Európskeho parlamentu v oblastiach uplatňovania, presadzovania a monitorovania právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu; domnieva sa, že rozšírená úloha EP a národných parlamentov podľa Lisabonskej zmluvy musí znamenať lepšiu synergiu medzi týmito dvoma parlamentnými úrovňami;

| 63. | vyzýva členské štáty, aby na jednotnom trhu zaistili lepšiu koordináciu a výmenu osvedčených postupov, a to najmä prostredníctvom informačného systému pre vnútorný trh a odbornej prípravy špecialistov na jednotný trh a ochranu spotrebiteľa na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

63.

vyzýva členské štáty, aby na jednotnom trhu zaistili lepšiu koordináciu a výmenu osvedčených postupov, a to najmä prostredníctvom informačného systému pre vnútorný trh a odbornej prípravy špecialistov na jednotný trh a ochranu spotrebiteľa na národnej, regionálnej a miestnej úrovni;

| 64. | trvá na tom, aby Komisia zabezpečila: nezávislú kontrolu kvality regulačných návrhov; prijatie ex-ante a ex-post mechanizmov na overenie účinnosti právnych predpisov; využívanie kritérií porovnávania s najlepšími medzinárodnými postupmi; využívanie hodnotenia súladu na meranie sociálnych, environmentálnych a hospodárskych vplyvov tak na úrovni EÚ ako aj na úrovni jednotlivých štátov; |
| --- | --- |

64.

trvá na tom, aby Komisia zabezpečila: nezávislú kontrolu kvality regulačných návrhov; prijatie ex-ante a ex-post mechanizmov na overenie účinnosti právnych predpisov; využívanie kritérií porovnávania s najlepšími medzinárodnými postupmi; využívanie hodnotenia súladu na meranie sociálnych, environmentálnych a hospodárskych vplyvov tak na úrovni EÚ ako aj na úrovni jednotlivých štátov;

Opatrenia potrebné na účinnejšie informovanie a posilňovanie postavenia občanov a MSP na jednotnom trhu

| 65. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali cielenú komunikačnú stratégiu zameranú na každodenné problémy, s ktorými sa občania stretávajú pri usadzovaní sa a nástupe do zamestnania v inom členskom štáte, predovšetkým pri uskutočňovaní cezhraničných transakcií, cezhraničnom pohybe, nakupovaní alebo predaji, a na normy týkajúce sa sociálnej oblasti, zdravotníctva, ochrany spotrebiteľov a ochrany životného prostredia, na ktoré sa môžu spoliehať; domnieva sa, že súčasťou tejto komunikačnej stratégie by výslovne mali byť metódy na riešenie problémov, ako napr. sieť SOLVIT; |
| --- | --- |

65.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali cielenú komunikačnú stratégiu zameranú na každodenné problémy, s ktorými sa občania stretávajú pri usadzovaní sa a nástupe do zamestnania v inom členskom štáte, predovšetkým pri uskutočňovaní cezhraničných transakcií, cezhraničnom pohybe, nakupovaní alebo predaji, a na normy týkajúce sa sociálnej oblasti, zdravotníctva, ochrany spotrebiteľov a ochrany životného prostredia, na ktoré sa môžu spoliehať; domnieva sa, že súčasťou tejto komunikačnej stratégie by výslovne mali byť metódy na riešenie problémov, ako napr. sieť SOLVIT;

| 66. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili úsilie a zabezpečili, aby sa výrobné normy používané na jednotnom trhu stali hlavnou globálnou normou, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky pre európske spoločnosti, najmä pre MSP, ktoré chcú pôsobiť aj mimo jednotného trhu; |
| --- | --- |

66.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili úsilie a zabezpečili, aby sa výrobné normy používané na jednotnom trhu stali hlavnou globálnou normou, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky pre európske spoločnosti, najmä pre MSP, ktoré chcú pôsobiť aj mimo jednotného trhu;

| 67. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa pri plánovaní svojich celoročných činností zameriavala na právne predpisy týkajúce sa jednotného trhu, ktoré rešpektujú záujmy spotrebiteľov a majú rozhodujúci význam pre každodenný život európskych občanov; domnieva sa, že na toto stanovovanie priorít musia nadväzovať náležité informačné kampane, aby sa zlepšilo vnímanie jednotného trhu zo strany občanov; |
| --- | --- |

67.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa pri plánovaní svojich celoročných činností zameriavala na právne predpisy týkajúce sa jednotného trhu, ktoré rešpektujú záujmy spotrebiteľov a majú rozhodujúci význam pre každodenný život európskych občanov; domnieva sa, že na toto stanovovanie priorít musia nadväzovať náležité informačné kampane, aby sa zlepšilo vnímanie jednotného trhu zo strany občanov;

| 68. | pripomína, že okrem charakteristických akcií typu reklamnej kampane, ktoré uskutočňujú európske inštitúcie alebo členské štáty, je potrebné uskutočňovať aj decentralizovanú komunikačnú činnosť, ktorá lepším spôsobom integruje miestnych aktérov a vnútroštátne, regionálne a miestne médiá (s osobitným dôrazom na miestne médiá), ktorá je väčšmi orientovaná na každodenné problémy, s ktorými sa stretávajú spotrebitelia na jednotnom trhu (napr. bankové poplatky v inom členskom štáte, preskúmanie možnosti zmeny prevádzkovateľa, porovnanie cien za telefonovanie atď.); |
| --- | --- |

68.

pripomína, že okrem charakteristických akcií typu reklamnej kampane, ktoré uskutočňujú európske inštitúcie alebo členské štáty, je potrebné uskutočňovať aj decentralizovanú komunikačnú činnosť, ktorá lepším spôsobom integruje miestnych aktérov a vnútroštátne, regionálne a miestne médiá (s osobitným dôrazom na miestne médiá), ktorá je väčšmi orientovaná na každodenné problémy, s ktorými sa stretávajú spotrebitelia na jednotnom trhu (napr. bankové poplatky v inom členskom štáte, preskúmanie možnosti zmeny prevádzkovateľa, porovnanie cien za telefonovanie atď.);

| 69. | žiada Komisiu, aby pravidelne realizovala sériu štúdií vzťahu medzi jednotným trhom a priemerným európskym občanom, ktorá bude zameraná najmä na náklady a výhody vyplývajúce z tohto vzťahu, ako aj každodenné výzvy, ktorým občania čelia; |
| --- | --- |

69.

žiada Komisiu, aby pravidelne realizovala sériu štúdií vzťahu medzi jednotným trhom a priemerným európskym občanom, ktorá bude zameraná najmä na náklady a výhody vyplývajúce z tohto vzťahu, ako aj každodenné výzvy, ktorým občania čelia;

| 70. | vyzýva členské štáty, aby zvýšili kapacitu mechanizmov na riešenie problémov, najmä siete SOLVIT, a to s podporou Komisie a vyčlenením dodatočných finančných a ľudských zdrojov, a aby preskúmali ich mandát s cieľom zabezpečiť, aby sa takýmito mechanizmami mohol účinne riešiť široký rozsah problémov, s ktorými sa stretávajú občania a podniky; vyzýva Komisiu, aby prioritne dokončila projekt asistenčných služieb EÚ pre jednotný trh (SMAS), aby mali občania a podniky jednoduchý prístup k informáciám a usmerneniam, ktoré potrebujú a aby sa zároveň našli riešenia problémov, s ktorými sa stretávajú; |
| --- | --- |

70.

vyzýva členské štáty, aby zvýšili kapacitu mechanizmov na riešenie problémov, najmä siete SOLVIT, a to s podporou Komisie a vyčlenením dodatočných finančných a ľudských zdrojov, a aby preskúmali ich mandát s cieľom zabezpečiť, aby sa takýmito mechanizmami mohol účinne riešiť široký rozsah problémov, s ktorými sa stretávajú občania a podniky; vyzýva Komisiu, aby prioritne dokončila projekt asistenčných služieb EÚ pre jednotný trh (SMAS), aby mali občania a podniky jednoduchý prístup k informáciám a usmerneniam, ktoré potrebujú a aby sa zároveň našli riešenia problémov, s ktorými sa stretávajú;

| 71. | nalieha na Komisiu a členské štáty, aby prostredníctvom kampaní a prísnejších kontrol pokračovali v úsilí o zvyšovanie dôvery občanov v označenie CE ako základného nástroja na zabezpečenie práv spotrebiteľov a noriem kvality na jednotnom trhu a aby svoje úsilie zintenzívnili; |
| --- | --- |

71.

nalieha na Komisiu a členské štáty, aby prostredníctvom kampaní a prísnejších kontrol pokračovali v úsilí o zvyšovanie dôvery občanov v označenie CE ako základného nástroja na zabezpečenie práv spotrebiteľov a noriem kvality na jednotnom trhu a aby svoje úsilie zintenzívnili;

| 72. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohráva sieť Enterprise Europe Network pri tom, ako umožňuje MSP využívať príležitosti, ktoré ponúka spoločný trh; zdôrazňuje, že byrokratické povinnosti viažu hodnotné zdroje a tým bránia tomu, aby sa sústredila väčšia pozornosť na základnú úlohu siete Enterprise Europe poskytovať MSP na mieru šitú podporu; vyzýva Komisiu, aby vo väčšej miere využívala sieť Enterprise Europe Network na cielené šírenie informácií a aby znižovala administratívne zaťaženie partnerov tejto siete; |
| --- | --- |

72.

zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohráva sieť Enterprise Europe Network pri tom, ako umožňuje MSP využívať príležitosti, ktoré ponúka spoločný trh; zdôrazňuje, že byrokratické povinnosti viažu hodnotné zdroje a tým bránia tomu, aby sa sústredila väčšia pozornosť na základnú úlohu siete Enterprise Europe poskytovať MSP na mieru šitú podporu; vyzýva Komisiu, aby vo väčšej miere využívala sieť Enterprise Europe Network na cielené šírenie informácií a aby znižovala administratívne zaťaženie partnerov tejto siete;

Strategické správy a návrhy

| 73. | navrhuje Komisii, aby stratégia jednotného trhu pozostávala zo štyroch hlavných fáz: prvá fáza by mala zahŕňať hodnotenie alebo kontrolu súčasného stavu, aby sa posúdila miera narušenia a vypätia, ktorými rôzne zainteresované strany na jednotnom trhu prešli predovšetkým v dôsledku krízy; v druhej fáze by sa začal proces konsolidácie s cieľom usporiadať nedoriešené záležitosti; tretia fáza by zahŕňala rozvoj a zlepšenie jednotného trhu; a štvrtá fáza by sa sústredila na dlhodobú víziu trhu (stratégia EÚ 2020); |
| --- | --- |

73.

navrhuje Komisii, aby stratégia jednotného trhu pozostávala zo štyroch hlavných fáz: prvá fáza by mala zahŕňať hodnotenie alebo kontrolu súčasného stavu, aby sa posúdila miera narušenia a vypätia, ktorými rôzne zainteresované strany na jednotnom trhu prešli predovšetkým v dôsledku krízy; v druhej fáze by sa začal proces konsolidácie s cieľom usporiadať nedoriešené záležitosti; tretia fáza by zahŕňala rozvoj a zlepšenie jednotného trhu; a štvrtá fáza by sa sústredila na dlhodobú víziu trhu (stratégia EÚ 2020);

| 74. | domnieva sa, že finančné služby, ako aj prístup k finančným prostriedkom musia byť súčasťou stratégie EÚ na obdobie do roku 2020; |
| --- | --- |

74.

domnieva sa, že finančné služby, ako aj prístup k finančným prostriedkom musia byť súčasťou stratégie EÚ na obdobie do roku 2020;

| 75. | navrhuje, aby v prvej fáze uvedeného preskúmania stavu Komisia vykonala finančný audit rozpočtu EÚ a prioritne pridelila viac finančných prostriedkov na investície v oblasti vzdelávania, inovácie a výskumu; vyzýva členské štáty, aby si vo svojich rozpočtových výdavkoch stanovili rovnaké priority; |
| --- | --- |

75.

navrhuje, aby v prvej fáze uvedeného preskúmania stavu Komisia vykonala finančný audit rozpočtu EÚ a prioritne pridelila viac finančných prostriedkov na investície v oblasti vzdelávania, inovácie a výskumu; vyzýva členské štáty, aby si vo svojich rozpočtových výdavkoch stanovili rovnaké priority;

| 76. | domnieva sa, že ustanovenie účinného jednotného trhu si vyžaduje, aby Komisia vypracovala jednoznačný súbor politických priorít na základe prijatia tzv. zákona o jednotnom trhu, ktorý by sa mal vzťahovať na legislatívne, ako aj nelegislatívne iniciatívy a ktorého cieľom by malo byť vytvorenie vysoko konkurencieschopného sociálneho a ekologického hospodárstva; |
| --- | --- |

76.

domnieva sa, že ustanovenie účinného jednotného trhu si vyžaduje, aby Komisia vypracovala jednoznačný súbor politických priorít na základe prijatia tzv. zákona o jednotnom trhu, ktorý by sa mal vzťahovať na legislatívne, ako aj nelegislatívne iniciatívy a ktorého cieľom by malo byť vytvorenie vysoko konkurencieschopného sociálneho a ekologického hospodárstva;

| 77. | nabáda Komisiu, aby do mája 2011, s výrazným predstihom pred 20. výročím prijatia programu o jednotnom trhu v roku 1992, predložila návrh „aktu“ o jednotnom trhu, ktorý prisúdi občanom, spotrebiteľom a MSP ústredné miesto v rámci jednotného trhu; zdôrazňuje, že by sa mal považovať za program budúcej akcie, ak sa máme usilovať o splnenie cieľa, ktorým je vybudovanie vysoko konkurenčného, sociálneho, ekologického, trhového hospodárstva, založeného na znalostiach, pričom by mal zároveň zaistiť dôveryhodné rovnaké podmienky pre všetkých; |
| --- | --- |

77.

nabáda Komisiu, aby do mája 2011, s výrazným predstihom pred 20. výročím prijatia programu o jednotnom trhu v roku 1992, predložila návrh „aktu“ o jednotnom trhu, ktorý prisúdi občanom, spotrebiteľom a MSP ústredné miesto v rámci jednotného trhu; zdôrazňuje, že by sa mal považovať za program budúcej akcie, ak sa máme usilovať o splnenie cieľa, ktorým je vybudovanie vysoko konkurenčného, sociálneho, ekologického, trhového hospodárstva, založeného na znalostiach, pričom by mal zároveň zaistiť dôveryhodné rovnaké podmienky pre všetkých;

| 78. | žiada Komisiu, aby do zákona o jednotnom trhu zaviedla špecifické opatrenia zamerané okrem iného aj na:






  — | presunutie záujmov spotrebiteľov uvedených v článku 12 ZFEÚ a sociálnej politiky založenej na článku 9 ZFEÚ na ústredné miesto jednotného trhu; |
| --- | --- | --- |

78.

žiada Komisiu, aby do zákona o jednotnom trhu zaviedla špecifické opatrenia zamerané okrem iného aj na:

—

presunutie záujmov spotrebiteľov uvedených v článku 12 ZFEÚ a sociálnej politiky založenej na článku 9 ZFEÚ na ústredné miesto jednotného trhu;

| — | prispôsobenie jednotného trhu budúcim podmienkam zlepšením prístupu spotrebiteľov a MSP k elektronickému obchodu a digitálnym trhom; |
| --- | --- |

—

prispôsobenie jednotného trhu budúcim podmienkam zlepšením prístupu spotrebiteľov a MSP k elektronickému obchodu a digitálnym trhom;

| — | podporu vytvorenia udržateľného jednotného trhu na základe článku 11 ZFEÚ prostredníctvom vybudovania integrujúceho, nízko uhlíkového, ekologického a na poznatkoch založeného hospodárstva, vrátane opatrení na uskutočnenie ďalších inovácií v oblasti čistejších technológií; |
| --- | --- |

—

podporu vytvorenia udržateľného jednotného trhu na základe článku 11 ZFEÚ prostredníctvom vybudovania integrujúceho, nízko uhlíkového, ekologického a na poznatkoch založeného hospodárstva, vrátane opatrení na uskutočnenie ďalších inovácií v oblasti čistejších technológií;

| — | zabezpečenie ochrany služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme na základe článku 14 ZFEÚ a protokolu 26; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie ochrany služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme na základe článku 14 ZFEÚ a protokolu 26;

| — | vytvorenie stratégie lepšej komunikácie sociálnych prínosov jednotného trhu; |
| --- | --- |

—

vytvorenie stratégie lepšej komunikácie sociálnych prínosov jednotného trhu;

| 79. | vyzýva Komisiu, aby pri príprave zákona o jednotnom trhu zohľadnila konzultácie a správy rôznych inštitúcií EÚ (EÚ 2020, správy Monti, Gonzales a IMCO atď.) a aby uskutočnila dodatočné široké verejné konzultácie, s cieľom predložiť koordinovaný politický návrh na súdržnejší a životaschopnejší jednotný trh; |
| --- | --- |

79.

vyzýva Komisiu, aby pri príprave zákona o jednotnom trhu zohľadnila konzultácie a správy rôznych inštitúcií EÚ (EÚ 2020, správy Monti, Gonzales a IMCO atď.) a aby uskutočnila dodatočné široké verejné konzultácie, s cieľom predložiť koordinovaný politický návrh na súdržnejší a životaschopnejší jednotný trh;

| 80. | odporúča, aby sa vypracovala analýza s cieľom identifikácie spôsobov a prostriedkov na integráciu záujmov spotrebiteľov do príslušných politík EÚ, čím sa umožní, že ochrana spotrebiteľov bude automaticky primárnym prvkom pri vypracúvaní príslušných právnych predpisov EÚ; |
| --- | --- |

80.

odporúča, aby sa vypracovala analýza s cieľom identifikácie spôsobov a prostriedkov na integráciu záujmov spotrebiteľov do príslušných politík EÚ, čím sa umožní, že ochrana spotrebiteľov bude automaticky primárnym prvkom pri vypracúvaní príslušných právnych predpisov EÚ;

| 81. | zdôrazňuje význam smernice o službách pri dokončovaní jednotného trhu a jej obrovský potenciál pre prinášanie výhod spotrebiteľom a MSP; zdôrazňuje, že úspešná implementácia týchto právnych predpisov si vyžaduje neustály politický záväzok a podporu zo strany všetkých aktérov na európskej, národnej a miestnej úrovni; vyzýva Komisiu, aby po fáze implementácie vykonala hodnotenie smernice o službách a zistila, či splnila svoje hlavné ciele; vyzýva na jednoznačné zapojenie Európskeho parlamentu do tejto činnosti a naliehavo poukazuje ne potrebu zachovať rovnováhu medzi potrebou skvalitniť jednotný trh v oblasti služieb a zachovať pritom vysokú úroveň sociálnej ochrany; |
| --- | --- |

81.

zdôrazňuje význam smernice o službách pri dokončovaní jednotného trhu a jej obrovský potenciál pre prinášanie výhod spotrebiteľom a MSP; zdôrazňuje, že úspešná implementácia týchto právnych predpisov si vyžaduje neustály politický záväzok a podporu zo strany všetkých aktérov na európskej, národnej a miestnej úrovni; vyzýva Komisiu, aby po fáze implementácie vykonala hodnotenie smernice o službách a zistila, či splnila svoje hlavné ciele; vyzýva na jednoznačné zapojenie Európskeho parlamentu do tejto činnosti a naliehavo poukazuje ne potrebu zachovať rovnováhu medzi potrebou skvalitniť jednotný trh v oblasti služieb a zachovať pritom vysokú úroveň sociálnej ochrany;

| 82. | domnieva sa, že riadne uplatňovanie právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu (napr. smernice o odborných kvalifikáciách, smernice o službách a nariadenia o dohľade nad trhom) musí byť pre novú Komisiu naďalej hlavnou prioritou; |
| --- | --- |

82.

domnieva sa, že riadne uplatňovanie právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu (napr. smernice o odborných kvalifikáciách, smernice o službách a nariadenia o dohľade nad trhom) musí byť pre novú Komisiu naďalej hlavnou prioritou;

| 83. | konštatuje, že mechanizmy nápravy uplatňované v celej Únii priniesli obmedzené výsledky, a preto nalieha na Komisiu, aby do mája 2011 predložila návrh na zabezpečenie uplatňovania dostupného, rýchleho a prístupného celoeurópskeho systému kolektívnej nápravy; |
| --- | --- |

83.

konštatuje, že mechanizmy nápravy uplatňované v celej Únii priniesli obmedzené výsledky, a preto nalieha na Komisiu, aby do mája 2011 predložila návrh na zabezpečenie uplatňovania dostupného, rýchleho a prístupného celoeurópskeho systému kolektívnej nápravy;

| 84. | vyzýva Komisiu, aby zvážila prijatie charty občanov, ktorá by zahŕňala rôzne aspekty práva na život a prácu kdekoľvek v EÚ; domnieva sa, že toto právo musí byť ľahko dostupné všetkým občanom EÚ; zdôrazňuje, že pre pracovníkov z nových členských štátov stále existujú určité pracovné obmedzenia na jednotnom trhu; pri zohľadnení všetkých pozitívnych a negatívnych účinkov otvorenia vnútroštátnych trhov vyzýva členské štáty, aby odstránili existujúce obmedzenia; |
| --- | --- |

84.

vyzýva Komisiu, aby zvážila prijatie charty občanov, ktorá by zahŕňala rôzne aspekty práva na život a prácu kdekoľvek v EÚ; domnieva sa, že toto právo musí byť ľahko dostupné všetkým občanom EÚ; zdôrazňuje, že pre pracovníkov z nových členských štátov stále existujú určité pracovné obmedzenia na jednotnom trhu; pri zohľadnení všetkých pozitívnych a negatívnych účinkov otvorenia vnútroštátnych trhov vyzýva členské štáty, aby odstránili existujúce obmedzenia;

| 85. | žiada Komisiu, aby počas súčasného volebného obdobia predložila Parlamentu a Rade návrh nariadenia o európskom štatúte pre vzájomné spoločnosti a združenia; |
| --- | --- |

85.

žiada Komisiu, aby počas súčasného volebného obdobia predložila Parlamentu a Rade návrh nariadenia o európskom štatúte pre vzájomné spoločnosti a združenia;

| 86. | žiada Komisiu, aby prijala potrebné kroky s cieľom predložiť v čo možno najkratšom čase štúdiu uskutočniteľnosti európskeho štatútu pre vzájomné spoločnosti a vykonať konzultácie, ktoré by viedli k jeho ustanoveniu; |
| --- | --- |

86.

žiada Komisiu, aby prijala potrebné kroky s cieľom predložiť v čo možno najkratšom čase štúdiu uskutočniteľnosti európskeho štatútu pre vzájomné spoločnosti a vykonať konzultácie, ktoré by viedli k jeho ustanoveniu;

| 87. | vyzýva Komisiu, aby sa dôraznejšie zamerala na monitorovanie trhu, a to najmä v oblastiach finančných služieb, poistenia, telefonických služieb, bankových služieb a nástrojov, a domnieva sa, že účinné monitorovanie trhov podporí spravodlivú hospodársku súťaž a zvýši ich efektívnosť, z čoho bude mať prospech tak hospodárstvo, ako aj spotrebitelia; |
| --- | --- |

87.

vyzýva Komisiu, aby sa dôraznejšie zamerala na monitorovanie trhu, a to najmä v oblastiach finančných služieb, poistenia, telefonických služieb, bankových služieb a nástrojov, a domnieva sa, že účinné monitorovanie trhov podporí spravodlivú hospodársku súťaž a zvýši ich efektívnosť, z čoho bude mať prospech tak hospodárstvo, ako aj spotrebitelia;

| 88. | domnieva sa, že je potrebné výrazne zlepšiť kvalitu ochrany spotrebiteľov v oblasti finančných služieb, najmä z hľadiska monitorovania a vykonávania dohľadu; |
| --- | --- |

88.

domnieva sa, že je potrebné výrazne zlepšiť kvalitu ochrany spotrebiteľov v oblasti finančných služieb, najmä z hľadiska monitorovania a vykonávania dohľadu;

| 89. | zastáva názor, že neustály trvalo udržateľný rozvoj vnútorného trhu závisí od: 1) trvalého záväzku Komisie plniť všetky iniciatívy týkajúce sa trhu, ktoré sú potrebné na stimulovanie a výrazné zlepšenie našej pevnej a konkurenčnej výhody na celosvetovom trhu; 2) prijatia celkového rámca na zaistenie toho, aby jednotný trh skutočne priniesol prínosy všetkým zainteresovaným stranám; a (čo je veľmi dôležité) 3) vplyvu jednotného trhu aj na občanov; |
| --- | --- |

89.

zastáva názor, že neustály trvalo udržateľný rozvoj vnútorného trhu závisí od: 1) trvalého záväzku Komisie plniť všetky iniciatívy týkajúce sa trhu, ktoré sú potrebné na stimulovanie a výrazné zlepšenie našej pevnej a konkurenčnej výhody na celosvetovom trhu; 2) prijatia celkového rámca na zaistenie toho, aby jednotný trh skutočne priniesol prínosy všetkým zainteresovaným stranám; a (čo je veľmi dôležité) 3) vplyvu jednotného trhu aj na občanov;

*

* *

| 90. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

90.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Očakáva sa v apríli 2010.

(2)  Ú. v. EÚ C 187 E, 24.7.2008, s. 80.

(3)  Ú. v. EÚ C 306 E, 15.12.2006, s. 277.

(4)  Ú. v. EÚ L 176, 7.7.2009, s. 17.

(5)  Ú. v. EÚ L 98, 16.4.2005, s. 47.

(6)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0051.

(7)  Ú. v. EÚ C 309 E, 4.12.2008, s. 46.

(8)  Ú. v. EÚ C 180 E, 17.7.2008, s. 26.

(9)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0046.

(10)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(11)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0047.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/95 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/95

---

Štvrtok 20. mája 2010Dialóg medzi univerzitami a podnikmi

P7_TA(2010)0187

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o dialógu medzi univerzitami a podnikmi: nové partnerstvo pre modernizáciu európskych univerzít (2009/2099(INI))

2011/C 161 E/15

Európsky parlament,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. apríla 2009 s názvom Nové partnerstvo pre modernizáciu univerzít: fórum EÚ pre dialóg medzi univerzitami a podnikmi (KOM(2009)0158),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. mája 2006 s názvom Uskutočňovanie programu modernizácie univerzít: vzdelávanie, výskum a inovácie (KOM(2006)0208),

so zreteľom na závery predsedníctva vydané po zasadnutí Európskej rady v Lisabone 23. a 24. marca 2000,

so zreteľom na závery predsedníctva vydané po zasadnutí Európskej rady 13. a 14. marca 2008, najmä na ich časť o investíciách do ľudských zdrojov a modernizácii pracovných trhov,

so zreteľom na závery predsedníctva vydané po zasadnutí Európskej rady 19. a 20. marca 2009, najmä na ich časť o úplnom využívaní obnovenej lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť,

so zreteľom na uznesenie Rady z 15. novembra 2007 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta (1),

so zreteľom na závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (2),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2008 s názvom Vzdelávanie dospelých: na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. septembra 2008 o bolonskom procese a mobilite študentov (4),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 4. decembra 2009 o dialógu medzi univerzitami a podnikmi (5) a na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. decembra 2009 (6),

so zreteľom na štúdiu s názvom Ďalšie rozvíjanie dialógu medzi univerzitami a podnikmi, ktorú zverejnil Európsky parlament,

so zreteľom na články 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A7-0108/2010),

| A. | keďže Európska rada na svojom zasadnutí 19. a 20. marca 2009 vyzvala členské štáty, aby podporovali partnerstvá medzi podnikmi, výskumom, vzdelávaním a odbornou prípravou, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska rada na svojom zasadnutí 19. a 20. marca 2009 vyzvala členské štáty, aby podporovali partnerstvá medzi podnikmi, výskumom, vzdelávaním a odbornou prípravou,

| B. | keďže v oznámení Konferencie európskych ministrov vysokého školstva, ktorá sa konala v dňoch 28. a 29. apríla 2009, sa požaduje, aby verejné politiky „v plnej miere uznali hodnotu rôznych poslaní vysokého školstva, ktoré siahajú od vzdelávania a výskumu až k službe spoločnosti a zahŕňajú takisto záväzok v oblasti sociálnej súdržnosti a kultúrneho rozvoja“, |
| --- | --- |

B.

keďže v oznámení Konferencie európskych ministrov vysokého školstva, ktorá sa konala v dňoch 28. a 29. apríla 2009, sa požaduje, aby verejné politiky „v plnej miere uznali hodnotu rôznych poslaní vysokého školstva, ktoré siahajú od vzdelávania a výskumu až k službe spoločnosti a zahŕňajú takisto záväzok v oblasti sociálnej súdržnosti a kultúrneho rozvoja“,

| C. | keďže univerzity vzhľadom na ich trojitú funkciu (vzdelávanie, výskum a inovácie) zohrávajú zásadnú úlohu, pokiaľ ide o budúcnosť Únie a vzdelávanie občanov, a keďže je dôležité pripomenúť, že úlohou vysokého školstva je poskytovať také vzdelávacie prostredie, ktoré podporuje samostatnosť, tvorivosť a zhodnocovanie poznatkov, |
| --- | --- |

C.

keďže univerzity vzhľadom na ich trojitú funkciu (vzdelávanie, výskum a inovácie) zohrávajú zásadnú úlohu, pokiaľ ide o budúcnosť Únie a vzdelávanie občanov, a keďže je dôležité pripomenúť, že úlohou vysokého školstva je poskytovať také vzdelávacie prostredie, ktoré podporuje samostatnosť, tvorivosť a zhodnocovanie poznatkov,

| D. | keďže zodpovednosť za vytváranie politík v oblasti vzdelávania aj naďalej ostane záležitosťou jednotlivých členských štátov, ktoré sú zodpovedné za organizáciu, obsah a reformu svojich vzdelávacích systémov, |
| --- | --- |

D.

keďže zodpovednosť za vytváranie politík v oblasti vzdelávania aj naďalej ostane záležitosťou jednotlivých členských štátov, ktoré sú zodpovedné za organizáciu, obsah a reformu svojich vzdelávacích systémov,

| E. | keďže hospodárska a sociálna úroveň obyvateľov rôznych častí Európy je rozdielna, vyzýva na poskytovanie rovnakých príležitostí na odbornú prípravu a vzdelanie pre všetkých občanov Európskej únie a na podporu ekonomicky znevýhodnených, ale schopných mladých ľudí, |
| --- | --- |

E.

keďže hospodárska a sociálna úroveň obyvateľov rôznych častí Európy je rozdielna, vyzýva na poskytovanie rovnakých príležitostí na odbornú prípravu a vzdelanie pre všetkých občanov Európskej únie a na podporu ekonomicky znevýhodnených, ale schopných mladých ľudí,

| F. | keďže súčasná pretrvávajúca hospodárska kríza má za následok stratu pracovných miest, je mimoriadne dôležitá účinnejšia spolupráca medzi vzdelávacími inštitúciami a podnikmi, |
| --- | --- |

F.

keďže súčasná pretrvávajúca hospodárska kríza má za následok stratu pracovných miest, je mimoriadne dôležitá účinnejšia spolupráca medzi vzdelávacími inštitúciami a podnikmi,

| G. | keďže je naliehavé zrealizovať, koordinovať a podporovať jednotný prístup vo všetkých krajinách, ktoré podpísali Bolonskú deklaráciu, a to najmä v oblasti mobility študentov a plného uznávania diplomov, pričom túto úlohu je možné splniť po náležitom vyhodnotení tohto procesu, ktoré poukáže na ťažkosti a prekážky, |
| --- | --- |

G.

keďže je naliehavé zrealizovať, koordinovať a podporovať jednotný prístup vo všetkých krajinách, ktoré podpísali Bolonskú deklaráciu, a to najmä v oblasti mobility študentov a plného uznávania diplomov, pričom túto úlohu je možné splniť po náležitom vyhodnotení tohto procesu, ktoré poukáže na ťažkosti a prekážky,

| H. | keďže Európska komisia má pri uľahčovaní výmeny informácií a osvedčených postupov medzi členskými štátmi EÚ a krajinami susediacimi s EÚ zohrávať dôležitú úlohu, |
| --- | --- |

H.

keďže Európska komisia má pri uľahčovaní výmeny informácií a osvedčených postupov medzi členskými štátmi EÚ a krajinami susediacimi s EÚ zohrávať dôležitú úlohu,

| I. | keďže v dôsledku rôznorodosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, podnikateľských kruhov a druhov spolupráce je ťažké dohodnúť sa na ideálnom modeli spolupráce, ktorý by zodpovedal profilu, prioritám a požiadavkám každej inštitúcie v Európe; keďže je potrebné za každých okolností zachovať autonómiu univerzít a ich schopnosť vybrať si na svoje účely najvhodnejšie modely partnerstva medzi univerzitami a podnikmi, |
| --- | --- |

I.

keďže v dôsledku rôznorodosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, podnikateľských kruhov a druhov spolupráce je ťažké dohodnúť sa na ideálnom modeli spolupráce, ktorý by zodpovedal profilu, prioritám a požiadavkám každej inštitúcie v Európe; keďže je potrebné za každých okolností zachovať autonómiu univerzít a ich schopnosť vybrať si na svoje účely najvhodnejšie modely partnerstva medzi univerzitami a podnikmi,

| J. | keďže vzdelávanie je celospoločenská úloha, a štát sa preto nesmie vyhýbať finančnej zodpovednosti zaň, |
| --- | --- |

J.

keďže vzdelávanie je celospoločenská úloha, a štát sa preto nesmie vyhýbať finančnej zodpovednosti zaň,

| K. | keďže vysokoškolské vzdelávanie je aj naďalej verejnou zodpovednosťou, a preto je potrebné verejné financovanie univerzít s cieľom zachovať rovnaké financovanie všetkých oblastí štúdia, napr. humanitných odborov; keďže je dôležité finančne podporovať univerzity (napríklad prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev) a zároveň zaručiť ich nezávislosť a zabezpečiť ich kvalitu, |
| --- | --- |

K.

keďže vysokoškolské vzdelávanie je aj naďalej verejnou zodpovednosťou, a preto je potrebné verejné financovanie univerzít s cieľom zachovať rovnaké financovanie všetkých oblastí štúdia, napr. humanitných odborov; keďže je dôležité finančne podporovať univerzity (napríklad prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev) a zároveň zaručiť ich nezávislosť a zabezpečiť ich kvalitu,

| L. | keďže vzdelávanie a odborná príprava, ktoré by mali umožniť získanie základov všeobecného vzdelania a občianskeho povedomia, sú ideálnym prostriedkom pomoci zaostalým regiónom na dosiahnutie pokroku a popri tvorbe pracovných miest a podpore konkurencieschopnosti majú zásadný význam pre kultúrnu a intelektuálnu pluralitu a občiansky život, |
| --- | --- |

L.

keďže vzdelávanie a odborná príprava, ktoré by mali umožniť získanie základov všeobecného vzdelania a občianskeho povedomia, sú ideálnym prostriedkom pomoci zaostalým regiónom na dosiahnutie pokroku a popri tvorbe pracovných miest a podpore konkurencieschopnosti majú zásadný význam pre kultúrnu a intelektuálnu pluralitu a občiansky život,

| M. | keďže spoluprácu medzi univerzitami a podnikmi podporuje mnoho programov EÚ, no táto podpora nie je medzi jednotlivými inštitúciami vždy koordinovaná, |
| --- | --- |

M.

keďže spoluprácu medzi univerzitami a podnikmi podporuje mnoho programov EÚ, no táto podpora nie je medzi jednotlivými inštitúciami vždy koordinovaná,

| 1. | víta uvedené oznámenie Komisie s názvom Nové partnerstvo pre modernizáciu univerzít: fórum EÚ pre dialóg medzi univerzitami a podnikmi, ako aj stanovenie oblastí, na ktoré sa na základe odporúčania tohto oznámenia treba v budúcnosti zamerať; |
| --- | --- |

1.

víta uvedené oznámenie Komisie s názvom Nové partnerstvo pre modernizáciu univerzít: fórum EÚ pre dialóg medzi univerzitami a podnikmi, ako aj stanovenie oblastí, na ktoré sa na základe odporúčania tohto oznámenia treba v budúcnosti zamerať;

| 2. | víta oznámenie Komisie, ktoré mapuje prvé tri roky pôsobenia fóra EÚ pre dialóg medzi univerzitami a podnikmi a stanovuje výzvy pre budúcnosť, ako je podpora inovácií, podpora výskumu, rozvoj podnikania, posilňovanie odovzdávania znalostí a prilákanie mladých výskumníkov na európsky pracovný trh; |
| --- | --- |

2.

víta oznámenie Komisie, ktoré mapuje prvé tri roky pôsobenia fóra EÚ pre dialóg medzi univerzitami a podnikmi a stanovuje výzvy pre budúcnosť, ako je podpora inovácií, podpora výskumu, rozvoj podnikania, posilňovanie odovzdávania znalostí a prilákanie mladých výskumníkov na európsky pracovný trh;

| 3. | uznáva, že výzvy uvedené v oznámení nie sú nové a zatiaľ sa k nim nepristupovalo úspešne; je však presvedčený, že nepretržitý dialóg a spolupráca na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni vrátane výmeny najlepšej praxe, pokiaľ ide o programy a nástroje, sú nevyhnutné na vytvorenie užších väzieb a partnerstiev medzi univerzitnou a podnikateľskou obcou a preklenutie prípadných kultúrnych, inštitucionálnych a operačných prekážok medzi nimi, pričom napomôžu aj vytvorenie znalostnej spoločnosti, rozvoj aplikovaného výskumu a zlepšenie vyhliadok absolventov vysokých škôl na pracovnom trhu; |
| --- | --- |

3.

uznáva, že výzvy uvedené v oznámení nie sú nové a zatiaľ sa k nim nepristupovalo úspešne; je však presvedčený, že nepretržitý dialóg a spolupráca na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni vrátane výmeny najlepšej praxe, pokiaľ ide o programy a nástroje, sú nevyhnutné na vytvorenie užších väzieb a partnerstiev medzi univerzitnou a podnikateľskou obcou a preklenutie prípadných kultúrnych, inštitucionálnych a operačných prekážok medzi nimi, pričom napomôžu aj vytvorenie znalostnej spoločnosti, rozvoj aplikovaného výskumu a zlepšenie vyhliadok absolventov vysokých škôl na pracovnom trhu;

| 4. | uznáva, že medzi európskymi univerzitami existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o veľkosť, zdroje, odbory, organizáciu, národný charakter a typ; je však presvedčený, že každá z nich by mohla mať svojím spôsobom úžitok z vnútroštátnej a cezhraničnej spolupráce s podnikateľskou obcou, za predpokladu uvedomenia si aktuálneho kontextu, v ktorom sa rozvíjajú ich kapacity v oblasti výskumu a vzdelávania; zastáva názor, že významný príspevok k spolupráci medzi univerzitnou a podnikateľskou obcou sa uskutočňuje aj na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

4.

uznáva, že medzi európskymi univerzitami existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o veľkosť, zdroje, odbory, organizáciu, národný charakter a typ; je však presvedčený, že každá z nich by mohla mať svojím spôsobom úžitok z vnútroštátnej a cezhraničnej spolupráce s podnikateľskou obcou, za predpokladu uvedomenia si aktuálneho kontextu, v ktorom sa rozvíjajú ich kapacity v oblasti výskumu a vzdelávania; zastáva názor, že významný príspevok k spolupráci medzi univerzitnou a podnikateľskou obcou sa uskutočňuje aj na regionálnej úrovni;

| 5. | víta oznámenie Konferencie európskych ministrov vysokého školstva, ktorá sa konala v dňoch 28. a 29. apríla 2009, ktoré zdôrazňuje ich záväzok „plniť ciele európskeho priestoru vysokého školstva, v ktorom je vysoké školstvo vecou verejnej zodpovednosti, a kde sú všetky inštitúcie vysokoškolského vzdelávania pozorné voči potrebám spoločnosti v širšom zmysle prostredníctvom rozmanitosti ich úloh“; |
| --- | --- |

5.

víta oznámenie Konferencie európskych ministrov vysokého školstva, ktorá sa konala v dňoch 28. a 29. apríla 2009, ktoré zdôrazňuje ich záväzok „plniť ciele európskeho priestoru vysokého školstva, v ktorom je vysoké školstvo vecou verejnej zodpovednosti, a kde sú všetky inštitúcie vysokoškolského vzdelávania pozorné voči potrebám spoločnosti v širšom zmysle prostredníctvom rozmanitosti ich úloh“;

| 6. | podporuje názor, že dialóg a spolupráca medzi podnikmi a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania musia ostať prioritami pre blízku budúcnosť, rovnako ako dialóg a spolupráca so všetkými ostatnými sektormi spoločnosti, aby všetky subjekty mohli mať úžitok z kultúrnych, vedeckých a technických znalostí nadobudnutých a šírených v rámci inštitúcií vysokoškolského vzdelávania; zdôrazňuje, že je nevyhnutné zachovať intelektuálnu a finančnú nezávislosť vysokých škôl od podnikov a že nesmie vzniknúť žiadna závislosť vysokých škôl od podnikov; upozorňuje, že univerzity by si mali za každých okolností zachovať autonómnosť, pokiaľ ide o rozhodovanie o študijných programoch a riadiacich štruktúrach; |
| --- | --- |

6.

podporuje názor, že dialóg a spolupráca medzi podnikmi a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania musia ostať prioritami pre blízku budúcnosť, rovnako ako dialóg a spolupráca so všetkými ostatnými sektormi spoločnosti, aby všetky subjekty mohli mať úžitok z kultúrnych, vedeckých a technických znalostí nadobudnutých a šírených v rámci inštitúcií vysokoškolského vzdelávania; zdôrazňuje, že je nevyhnutné zachovať intelektuálnu a finančnú nezávislosť vysokých škôl od podnikov a že nesmie vzniknúť žiadna závislosť vysokých škôl od podnikov; upozorňuje, že univerzity by si mali za každých okolností zachovať autonómnosť, pokiaľ ide o rozhodovanie o študijných programoch a riadiacich štruktúrach;

| 7. | požaduje mobilizáciu a konkrétne opatrenia členských štátov v tých oblastiach, kde právny a finančný rámec ešte stále neodmeňujú úsilie univerzít o spoluprácu s podnikateľským sektorom, a dokonca tomuto úsiliu zabraňujú; |
| --- | --- |

7.

požaduje mobilizáciu a konkrétne opatrenia členských štátov v tých oblastiach, kde právny a finančný rámec ešte stále neodmeňujú úsilie univerzít o spoluprácu s podnikateľským sektorom, a dokonca tomuto úsiliu zabraňujú;

| 8. | zdôrazňuje, že dialóg medzi univerzitami a podnikmi by sa nemal zameriavať iba na vzdelávanie s matematickým, vedeckým a technickým zameraním, ale na všetky oblasti štúdia, napr. na humanitné vedy; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že dialóg medzi univerzitami a podnikmi by sa nemal zameriavať iba na vzdelávanie s matematickým, vedeckým a technickým zameraním, ale na všetky oblasti štúdia, napr. na humanitné vedy;

| 9. | domnieva sa, že je nevyhnutné posilniť interdisciplinárny a transdisciplinárny charakter vzdelávacích a výskumných programov, ako aj spoluprácu medzi jednotlivými univerzitami, a že z tohto hľadiska predstavujú informačné a komunikačné technológie dôležitý nástroj na plnenie tohto cieľa; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že je nevyhnutné posilniť interdisciplinárny a transdisciplinárny charakter vzdelávacích a výskumných programov, ako aj spoluprácu medzi jednotlivými univerzitami, a že z tohto hľadiska predstavujú informačné a komunikačné technológie dôležitý nástroj na plnenie tohto cieľa;

| 10. | žiada, aby sa zlepšil výkon európskych univerzít tým, že budú uplatňovať zásadu vedomostného trojuholníka výskum – vzdelávanie – inovácia, pričom sa vezme do úvahy potreba lepšieho prepojenia medzi podnikmi a univerzitami, ktorého príkladom sú znalostné a vedomostné spoločenstvá (KIC) Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT), a zároveň nabáda univerzity, aby do rámca svojho programu v oblasti výskumu a inovácií zahrnuli sociálne a hospodárske prostredie do svojej hlavnej oblasti činnosti; |
| --- | --- |

10.

žiada, aby sa zlepšil výkon európskych univerzít tým, že budú uplatňovať zásadu vedomostného trojuholníka výskum – vzdelávanie – inovácia, pričom sa vezme do úvahy potreba lepšieho prepojenia medzi podnikmi a univerzitami, ktorého príkladom sú znalostné a vedomostné spoločenstvá (KIC) Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT), a zároveň nabáda univerzity, aby do rámca svojho programu v oblasti výskumu a inovácií zahrnuli sociálne a hospodárske prostredie do svojej hlavnej oblasti činnosti;

| 11. | zdôrazňuje, že prehĺbením dialógu a zlepšením spolupráce medzi univerzitami a podnikmi sa zvýšia prípadné výhody pre obe strany, pretože sa tým nielenže stimuluje hospodársky rast, ale prispeje sa aj k neustálemu rozvoju znalostnej spoločnosti a vytvorí sa pridaná hodnota v širšom spoločenskom zmysle; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že prehĺbením dialógu a zlepšením spolupráce medzi univerzitami a podnikmi sa zvýšia prípadné výhody pre obe strany, pretože sa tým nielenže stimuluje hospodársky rast, ale prispeje sa aj k neustálemu rozvoju znalostnej spoločnosti a vytvorí sa pridaná hodnota v širšom spoločenskom zmysle;

| 12. | zdôrazňuje, že výhody vyplývajúce zo zlepšenia dialógu a spolupráce medzi univerzitami v tejto súvislosti by boli rovnako významné z hľadiska zlepšovania dialógu a spolupráce medzi univerzitami a vnútroštátnymi, európskymi a medzinárodnými inštitúciami a organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj skvalitnenia interakcie medzi univerzitami a spoločnosťou vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že výhody vyplývajúce zo zlepšenia dialógu a spolupráce medzi univerzitami v tejto súvislosti by boli rovnako významné z hľadiska zlepšovania dialógu a spolupráce medzi univerzitami a vnútroštátnymi, európskymi a medzinárodnými inštitúciami a organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj skvalitnenia interakcie medzi univerzitami a spoločnosťou vo všeobecnosti;

| 13. | vyzýva vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, aby v spolupráci so súkromným sektorom naďalej hľadali a financovali procesy, ktoré zvýšia interakciu medzi univerzitami a podnikmi a aby odstraňovali administratívne prekážky, ktoré im v tom bránia; poukazuje na to, že nariadenie o štrukturálnych fondoch ponúka malým a stredným podnikom možnosť financovať podporné opatrenia podľa vzoru systému kupónov na vedomosti, ktorý sa v súčasnosti používa vo viacerých členských štátoch; |
| --- | --- |

13.

vyzýva vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, aby v spolupráci so súkromným sektorom naďalej hľadali a financovali procesy, ktoré zvýšia interakciu medzi univerzitami a podnikmi a aby odstraňovali administratívne prekážky, ktoré im v tom bránia; poukazuje na to, že nariadenie o štrukturálnych fondoch ponúka malým a stredným podnikom možnosť financovať podporné opatrenia podľa vzoru systému kupónov na vedomosti, ktorý sa v súčasnosti používa vo viacerých členských štátoch;

| 14. | navrhuje venovať osobitnú pozornosť zabezpečeniu prístupu MSP (malých a stredných podnikov) k univerzitnému vzdelávaniu a výskumu prostredníctvom vyššieho financovania z verejných prostriedkov a zjednodušenia byrokracie; |
| --- | --- |

14.

navrhuje venovať osobitnú pozornosť zabezpečeniu prístupu MSP (malých a stredných podnikov) k univerzitnému vzdelávaniu a výskumu prostredníctvom vyššieho financovania z verejných prostriedkov a zjednodušenia byrokracie;

| 15. | zdôrazňuje nevyhnutnosť zvýšiť vážnosť výskumu a poskytnúť mu stimuly na prácu pri zhromažďovaní údajov a výskum nielen v oblasti vedy a techniky, ale aj v oblasti sociálnych a humanitných vied, ktoré poskytujú cenné poznatky pre najšpičkovejšie obchodné aktivity; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje nevyhnutnosť zvýšiť vážnosť výskumu a poskytnúť mu stimuly na prácu pri zhromažďovaní údajov a výskum nielen v oblasti vedy a techniky, ale aj v oblasti sociálnych a humanitných vied, ktoré poskytujú cenné poznatky pre najšpičkovejšie obchodné aktivity;

| 16. | podporuje úlohu malých a stredných výskumných projektov prednostne pred sieťami excelencie založenými na veľkých integrovaných projektoch; |
| --- | --- |

16.

podporuje úlohu malých a stredných výskumných projektov prednostne pred sieťami excelencie založenými na veľkých integrovaných projektoch;

| 17. | vyzýva podniky a univerzity, aby sa spoločne usilovali odstrániť nerovnomerné zastúpenie žien a mužov, ktoré existuje v rámci niektorých sektoroch univerzity; |
| --- | --- |

17.

vyzýva podniky a univerzity, aby sa spoločne usilovali odstrániť nerovnomerné zastúpenie žien a mužov, ktoré existuje v rámci niektorých sektoroch univerzity;

Celoživotné vzdelávanie

| 18. | pripomína, že je dôležité definovať celoživotné vzdelávanie a množstvo koncepcií, ktoré v sebe zahŕňa, počnúc všeobecným vzdelávaním a končiac neformálnym a informálnym vzdelávaním v hospodárskom, spoločenskom, kultúrnom a občianskom živote, ako aj odborným vzdelávaním a prípravou; |
| --- | --- |

18.

pripomína, že je dôležité definovať celoživotné vzdelávanie a množstvo koncepcií, ktoré v sebe zahŕňa, počnúc všeobecným vzdelávaním a končiac neformálnym a informálnym vzdelávaním v hospodárskom, spoločenskom, kultúrnom a občianskom živote, ako aj odborným vzdelávaním a prípravou;

| 19. | zdôrazňuje, že celoživotné vzdelávanie je stály kontakt nielen so vzdelávaním a odborným vzdelávaním, ale takisto kultúrou, a preto je mimoriadne dôležité, aby EÚ nabádala, jednotlivé štáty podporovali a verejnoprávne univerzity zachovali a presadzovali začlenenie humanitných vied do svojich študijných programov; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že celoživotné vzdelávanie je stály kontakt nielen so vzdelávaním a odborným vzdelávaním, ale takisto kultúrou, a preto je mimoriadne dôležité, aby EÚ nabádala, jednotlivé štáty podporovali a verejnoprávne univerzity zachovali a presadzovali začlenenie humanitných vied do svojich študijných programov;

| 20. | pripomína, že jedným z kľúčových posolstiev je zvýšenie úrovne investovania do ľudských zdrojov v Európe, aby sa uprednostnilo najdôležitejšie aktívum EÚ – jej občania, ktorí sa vedia prispôsobiť neustále sa meniacim podmienkam pracovného trhu; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že jedným z kľúčových posolstiev je zvýšenie úrovne investovania do ľudských zdrojov v Európe, aby sa uprednostnilo najdôležitejšie aktívum EÚ – jej občania, ktorí sa vedia prispôsobiť neustále sa meniacim podmienkam pracovného trhu;

| 21. | poukazuje na potrebu prispôsobiť možnosti celoživotného vzdelávania tak, aby čo najviac zodpovedali potrebám jednotlivcov, zraniteľných sociálnych skupín a pracovného trhu, zdôrazňuje, že vplyvom neustále sa meniaceho charakteru týchto potrieb sa nepretržité vzdelávanie stáva nevyhnutnosťou a v spojení s tým upriamuje osobitnú pozornosť na súvisiace sociálne a finančné výzvy; pripomína, že v súčasnosti už neexistuje nič také ako „jedno zamestnanie na celý život“ a dôležité je odborné vzdelávanie a rekvalifikácia; znovu opakuje, že už v detstve je potrebné vytvárať vhodné podmienky na rozvíjanie pozitívneho postoja k vzdelávaniu; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na potrebu prispôsobiť možnosti celoživotného vzdelávania tak, aby čo najviac zodpovedali potrebám jednotlivcov, zraniteľných sociálnych skupín a pracovného trhu, zdôrazňuje, že vplyvom neustále sa meniaceho charakteru týchto potrieb sa nepretržité vzdelávanie stáva nevyhnutnosťou a v spojení s tým upriamuje osobitnú pozornosť na súvisiace sociálne a finančné výzvy; pripomína, že v súčasnosti už neexistuje nič také ako „jedno zamestnanie na celý život“ a dôležité je odborné vzdelávanie a rekvalifikácia; znovu opakuje, že už v detstve je potrebné vytvárať vhodné podmienky na rozvíjanie pozitívneho postoja k vzdelávaniu;

| 22. | zdôrazňuje, že celoživotné vzdelávanie, informovanosť, odborná príprava a odborné vzdelávanie nie sú len mimoriadne dôležité výhody pre pracovný trh, ale sú aj predpokladom pre duševný rozvoj a osobné naplnenie človeka; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že celoživotné vzdelávanie, informovanosť, odborná príprava a odborné vzdelávanie nie sú len mimoriadne dôležité výhody pre pracovný trh, ale sú aj predpokladom pre duševný rozvoj a osobné naplnenie človeka;

| 23. | zdôrazňuje význam vytvorenia a presadzovania moderných metód celoživotného vzdelávania prostredníctvom internetu tak, aby sa vzdelávanie stalo prístupnejšie a menej časovo náročné pre zamestnancov podnikov; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje význam vytvorenia a presadzovania moderných metód celoživotného vzdelávania prostredníctvom internetu tak, aby sa vzdelávanie stalo prístupnejšie a menej časovo náročné pre zamestnancov podnikov;

| 24. | vzhľadom na demografickú premenu Európy (na starnúcu spoločnosť) a takisto na meniace sa podmienky na pracovnom trhu v súvislosti s hospodárskou a sociálnou krízou a krízou v oblasti zamestnanosti vyzýva univerzity, aby rozšírili prístup k vzdelávaniu a modernizovali študijné programy so zreteľom na nové výzvy s cieľom zvýšiť kvalifikovanosť európskej pracovnej sily; |
| --- | --- |

24.

vzhľadom na demografickú premenu Európy (na starnúcu spoločnosť) a takisto na meniace sa podmienky na pracovnom trhu v súvislosti s hospodárskou a sociálnou krízou a krízou v oblasti zamestnanosti vyzýva univerzity, aby rozšírili prístup k vzdelávaniu a modernizovali študijné programy so zreteľom na nové výzvy s cieľom zvýšiť kvalifikovanosť európskej pracovnej sily;

| 25. | aj so zreteľom na skutočnosť, že vzdelávanie je jedným z najdôležitejších a najúčinnejších prostriedkov sociálneho začlenenia a boja proti chudobe a nerovnosti, nalieha na univerzity, aby rozšírili prístup k vzdelávaniu a medzinárodným výmenným programom takisto na ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

25.

aj so zreteľom na skutočnosť, že vzdelávanie je jedným z najdôležitejších a najúčinnejších prostriedkov sociálneho začlenenia a boja proti chudobe a nerovnosti, nalieha na univerzity, aby rozšírili prístup k vzdelávaniu a medzinárodným výmenným programom takisto na ľudí so zdravotným postihnutím;

| 26. | pripomína význam odovzdávania a výmeny vedomostí, zručností a skúseností, ktoré získali dospelí, ako prostriedku, ktorý by mladé generácie sprevádzal pri ich nástupe na pracovný trh (napríklad prostredníctvom mentorských programov); |
| --- | --- |

26.

pripomína význam odovzdávania a výmeny vedomostí, zručností a skúseností, ktoré získali dospelí, ako prostriedku, ktorý by mladé generácie sprevádzal pri ich nástupe na pracovný trh (napríklad prostredníctvom mentorských programov);

| 27. | navrhuje výraznejšie používanie nových vzdelávacích metód zameraných na experimentálne štúdium, diaľkové štúdium, štúdium prostredníctvom elektronických prostriedkov a zmiešané formy štúdia; |
| --- | --- |

27.

navrhuje výraznejšie používanie nových vzdelávacích metód zameraných na experimentálne štúdium, diaľkové štúdium, štúdium prostredníctvom elektronických prostriedkov a zmiešané formy štúdia;

| 28. | zdôrazňuje, že treba vytvoriť, podporovať a upevňovať lepšiu kultúru vzdelávania, a že na zvýšenie európskej konkurencieschopnosti a podporu rastu a zamestnanosti v Európe je dôležité nepretržité odborné vzdelávanie a preškoľovanie vo všetkých fázach života; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že treba vytvoriť, podporovať a upevňovať lepšiu kultúru vzdelávania, a že na zvýšenie európskej konkurencieschopnosti a podporu rastu a zamestnanosti v Európe je dôležité nepretržité odborné vzdelávanie a preškoľovanie vo všetkých fázach života;

| 29. | zdôrazňuje potrebu poskytnúť väčší priestor na podporu neustáleho prispôsobovania sa meniacemu sa trhu práce – tento cieľ je veľmi dôležitý pre Európsku úniu, najmä v súčasnej fáze recesie – a to podporou celoživotného vzdelávania, predovšetkým prostredníctvom rozvoja kurzov diaľkového vzdelávania osobitne prispôsobených novým technológiám a kurzov pre osoby staršie ako 45 rokov, ktoré sú zraniteľnejšie a vo väčšej miere ohrozené sociálnym vylúčením; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje potrebu poskytnúť väčší priestor na podporu neustáleho prispôsobovania sa meniacemu sa trhu práce – tento cieľ je veľmi dôležitý pre Európsku úniu, najmä v súčasnej fáze recesie – a to podporou celoživotného vzdelávania, predovšetkým prostredníctvom rozvoja kurzov diaľkového vzdelávania osobitne prispôsobených novým technológiám a kurzov pre osoby staršie ako 45 rokov, ktoré sú zraniteľnejšie a vo väčšej miere ohrozené sociálnym vylúčením;

| 30. | vyzýva podniky, aby svojim zamestnancom poskytovali viac podnetov pre ďalšie vzdelávanie, napr. formou seminárov a finančnej podpory pre postgraduálne štúdium; |
| --- | --- |

30.

vyzýva podniky, aby svojim zamestnancom poskytovali viac podnetov pre ďalšie vzdelávanie, napr. formou seminárov a finančnej podpory pre postgraduálne štúdium;

| 31. | navrhuje prijať nový prístup zameraný na sledovanie celoživotnej dráhy, pomocou ktorého by univerzity, študenti aj hospodárske a sociálne prostredie v celej svojej rozmanitosti mohli bližšie sledovať mladých absolventov v záujme posúdenia spoločenskej a hospodárskej užitočnosti vzdelávacích programov; |
| --- | --- |

31.

navrhuje prijať nový prístup zameraný na sledovanie celoživotnej dráhy, pomocou ktorého by univerzity, študenti aj hospodárske a sociálne prostredie v celej svojej rozmanitosti mohli bližšie sledovať mladých absolventov v záujme posúdenia spoločenskej a hospodárskej užitočnosti vzdelávacích programov;

| 32. | opätovne pripomína nevyhnutnosť ďalej zvyšovať príťažlivosť a dostupnosť virtuálneho štúdia; |
| --- | --- |

32.

opätovne pripomína nevyhnutnosť ďalej zvyšovať príťažlivosť a dostupnosť virtuálneho štúdia;

Mobilita, partnerstvá a študijné programy

| 33. | znovu opakuje, že mobilita je základom európskeho vysokoškolského vzdelávania, v rámci ktorého sú európske univerzity vyzývané k vykonaniu inovatívnej, ďalekosiahlej a metodickej reformy študijných programov; potvrdzuje, že pri opätovnom vytyčovaní hlavných cieľov Bolonského procesu na obdobie po roku 2010 by toto malo byť politickou prioritou; |
| --- | --- |

33.

znovu opakuje, že mobilita je základom európskeho vysokoškolského vzdelávania, v rámci ktorého sú európske univerzity vyzývané k vykonaniu inovatívnej, ďalekosiahlej a metodickej reformy študijných programov; potvrdzuje, že pri opätovnom vytyčovaní hlavných cieľov Bolonského procesu na obdobie po roku 2010 by toto malo byť politickou prioritou;

| 34. | zdôrazňuje, že mobilita medzi jednotlivými krajinami a medzi univerzitami a podnikmi je kľúčom k dosiahnutiu užšej spolupráce medzi týmito dvoma prostrediami; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje, že mobilita medzi jednotlivými krajinami a medzi univerzitami a podnikmi je kľúčom k dosiahnutiu užšej spolupráce medzi týmito dvoma prostrediami;

| 35. | žiada Komisiu, aby navrhla právny rámec zameraný na podporu a uľahčenie mobility medzi univerzitami a podnikmi, ako aj medzi študentmi a profesormi na univerzite, a aby zdôraznila potrebu uznať a osvedčiť tento spôsob vzdelávania a výučby; |
| --- | --- |

35.

žiada Komisiu, aby navrhla právny rámec zameraný na podporu a uľahčenie mobility medzi univerzitami a podnikmi, ako aj medzi študentmi a profesormi na univerzite, a aby zdôraznila potrebu uznať a osvedčiť tento spôsob vzdelávania a výučby;

| 36. | podporuje nielen rozšírenie jednotlivých plánov mobility, akými sú program Erasmus pre mladých podnikateľov a učňov, ale aj organizáciu postgraduálnych programov s názvom European Masters of Excellence v spolupráci s rôznymi univerzitami, na ktorých by sa aktívne zúčastňovali podniky a v rámci ktorých by sa poskytovali štipendiá pre študentov a stimuly pre výskumníkov; je presvedčený, že takéto iniciatívy by tiež mohli poslúžiť na splnenie cieľov mobility, jazykového vzdelávania a osvojovania si multikultúrnych a podnikateľských skúseností; |
| --- | --- |

36.

podporuje nielen rozšírenie jednotlivých plánov mobility, akými sú program Erasmus pre mladých podnikateľov a učňov, ale aj organizáciu postgraduálnych programov s názvom European Masters of Excellence v spolupráci s rôznymi univerzitami, na ktorých by sa aktívne zúčastňovali podniky a v rámci ktorých by sa poskytovali štipendiá pre študentov a stimuly pre výskumníkov; je presvedčený, že takéto iniciatívy by tiež mohli poslúžiť na splnenie cieľov mobility, jazykového vzdelávania a osvojovania si multikultúrnych a podnikateľských skúseností;

| 37. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby inštitúcie vysokoškolského vzdelávania poskytovali viac možností na štúdium cudzích jazykov nad rámec študijných programov, zohľadňujúc skutočnosť, že učenie sa nových jazykov je nevyhnutné na podporu a presadzovanie mobility a výmen študentov, výskumných pracovníkov, učiteľov a zamestnancov podnikov; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby inštitúcie vysokoškolského vzdelávania poskytovali viac možností na štúdium cudzích jazykov nad rámec študijných programov, zohľadňujúc skutočnosť, že učenie sa nových jazykov je nevyhnutné na podporu a presadzovanie mobility a výmen študentov, výskumných pracovníkov, učiteľov a zamestnancov podnikov;

| 38. | nabáda univerzity, aby preskúmali nové metódy spolupráce medzi verejnými inštitúciami a súkromným sektorom, najmä prostredníctvom spoločných fondov verejného a súkromného sektora na inováciu s cieľom zlepšiť mobilitu vo všetkých oblastiach; |
| --- | --- |

38.

nabáda univerzity, aby preskúmali nové metódy spolupráce medzi verejnými inštitúciami a súkromným sektorom, najmä prostredníctvom spoločných fondov verejného a súkromného sektora na inováciu s cieľom zlepšiť mobilitu vo všetkých oblastiach;

| 39. | zdôrazňuje význam výhod, ktoré študenti môžu získať osvojením si zručností v oblasti nových technológií, ktoré zvyšujú ich šance na trhu práce; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje význam výhod, ktoré študenti môžu získať osvojením si zručností v oblasti nových technológií, ktoré zvyšujú ich šance na trhu práce;

| 40. | so zreteľom na najlepšiu prax iných krajín v oblasti školstva navrhuje vyzvať krajiny mimo Európskej únie k účasti na fóre EÚ, aby sa podelili o svoje skúsenosti a obavy a diskutovali o nich, pričom treba zohľadniť, že takéto rozpravy by mali byť založené na jasne vymedzených cieľoch, terminológii a koncepciách a mali by sa zameriavať na konkrétne oblasti činnosti; |
| --- | --- |

40.

so zreteľom na najlepšiu prax iných krajín v oblasti školstva navrhuje vyzvať krajiny mimo Európskej únie k účasti na fóre EÚ, aby sa podelili o svoje skúsenosti a obavy a diskutovali o nich, pričom treba zohľadniť, že takéto rozpravy by mali byť založené na jasne vymedzených cieľoch, terminológii a koncepciách a mali by sa zameriavať na konkrétne oblasti činnosti;

| 41. | zdôrazňuje potrebu primeranej odbornej prípravy učiteľov zodpovedných za výučbu v odbore podnikania; podporuje myšlienku začlenenia kultúry podnikania do študijných programov (počnúc učebnými osnovami základných škôl); |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje potrebu primeranej odbornej prípravy učiteľov zodpovedných za výučbu v odbore podnikania; podporuje myšlienku začlenenia kultúry podnikania do študijných programov (počnúc učebnými osnovami základných škôl);

| 42. | nabáda podnikateľské prostredie k aktívnej účasti na navrhovaní vzdelávacích materiálov o fungovaní podnikov, ktoré by boli k dispozícii na všetkých úrovniach vzdelávania, pričom vzdelávacie inštitúcie by mohli samostatne rozhodovať o ich používaní, a k tomu, aby pravidelne prezentovali pracovné príležitosti, ktoré môžu ponúknuť študentom; |
| --- | --- |

42.

nabáda podnikateľské prostredie k aktívnej účasti na navrhovaní vzdelávacích materiálov o fungovaní podnikov, ktoré by boli k dispozícii na všetkých úrovniach vzdelávania, pričom vzdelávacie inštitúcie by mohli samostatne rozhodovať o ich používaní, a k tomu, aby pravidelne prezentovali pracovné príležitosti, ktoré môžu ponúknuť študentom;

| 43. | nabáda podniky, aby prispeli k úprave univerzitných programov tým, že budú iniciovať a financovať špecifické kurzy s cieľom oboznámiť študentov s pravidlami fungovania podnikov; |
| --- | --- |

43.

nabáda podniky, aby prispeli k úprave univerzitných programov tým, že budú iniciovať a financovať špecifické kurzy s cieľom oboznámiť študentov s pravidlami fungovania podnikov;

| 44. | žiada, aby sa preskúmalo a podporovalo začlenenie profesorov do podnikov, ako aj začlenenie podnikateľov do univerzít; |
| --- | --- |

44.

žiada, aby sa preskúmalo a podporovalo začlenenie profesorov do podnikov, ako aj začlenenie podnikateľov do univerzít;

| 45. | zdôrazňuje význam nových technológií, ktoré umožňujú väčšiu mobilitu a spoluprácu medzi podnikmi, študentmi, profesormi a výskumnými pracovníkmi; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje význam nových technológií, ktoré umožňujú väčšiu mobilitu a spoluprácu medzi podnikmi, študentmi, profesormi a výskumnými pracovníkmi;

| 46. | pripomína, že na zisk orientované podnikanie v rôznych formách môže byť považované za jednu z profesijných alternatív pre mladých absolventov a že je nevyhnutné, aby inštitúcie vysokoškolského vzdelávania poskytovali svojim študentom prehĺbené znalosti o formách podnikania vrátane sociálneho a solidárneho hospodárstva, ako aj poznatky o zodpovednom a etickom riadení; |
| --- | --- |

46.

pripomína, že na zisk orientované podnikanie v rôznych formách môže byť považované za jednu z profesijných alternatív pre mladých absolventov a že je nevyhnutné, aby inštitúcie vysokoškolského vzdelávania poskytovali svojim študentom prehĺbené znalosti o formách podnikania vrátane sociálneho a solidárneho hospodárstva, ako aj poznatky o zodpovednom a etickom riadení;

| 47. | zdôrazňuje, že dialóg a spolupráca medzi univerzitami a podnikmi by mali byť založené na reciprocite, dôvere, vzájomnom rešpektovaní a transparentnosti a podporovať tak podnikateľského ducha na univerzitách, ako aj spoločnosti využívajúce najnovšie znalosti; pripomína, že takýto stav možno napríklad dosiahnuť zavedením systému kupónov na vedomosti, aký sa v súčasnosti využíva vo viacerých členských štátoch, umožňujúceho predovšetkým malým a stredným podnikom zlepšiť výskumnú kapacitu bez obmedzovania nezávislosti, autonómie a verejného charakteru univerzít; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že dialóg a spolupráca medzi univerzitami a podnikmi by mali byť založené na reciprocite, dôvere, vzájomnom rešpektovaní a transparentnosti a podporovať tak podnikateľského ducha na univerzitách, ako aj spoločnosti využívajúce najnovšie znalosti; pripomína, že takýto stav možno napríklad dosiahnuť zavedením systému kupónov na vedomosti, aký sa v súčasnosti využíva vo viacerých členských štátoch, umožňujúceho predovšetkým malým a stredným podnikom zlepšiť výskumnú kapacitu bez obmedzovania nezávislosti, autonómie a verejného charakteru univerzít;

| 48. | uznáva, že v oblasti vzdelávania a výskumu je potrebné posilniť viacodborový prístup ku znalostiam, a preto je presvedčený, že tak univerzity, ako aj podniky by mohli mať úžitok zo spoločného rozvoja viacodborových a medziodborových, ale aj podnikateľských zručností a z flexibilného prispôsobovania študijných oblastí a odborov, ako aj špecializácií potrebám hospodárstva vrátane malých a stredných podnikov; zdôrazňuje úspešné iniciatívy, ako sú praxe pre študentov a zamestnancov, podnikatelia ako hosťujúci profesori, duálne kurzy a spoloční pracovníci; |
| --- | --- |

48.

uznáva, že v oblasti vzdelávania a výskumu je potrebné posilniť viacodborový prístup ku znalostiam, a preto je presvedčený, že tak univerzity, ako aj podniky by mohli mať úžitok zo spoločného rozvoja viacodborových a medziodborových, ale aj podnikateľských zručností a z flexibilného prispôsobovania študijných oblastí a odborov, ako aj špecializácií potrebám hospodárstva vrátane malých a stredných podnikov; zdôrazňuje úspešné iniciatívy, ako sú praxe pre študentov a zamestnancov, podnikatelia ako hosťujúci profesori, duálne kurzy a spoloční pracovníci;

| 49. | zdôrazňuje, že v zmysle rozvíjania podnikateľského ducha u študentov by mali byť všetci zúčastnení (akademickí pracovníci, študenti a podnikatelia) náležite informovaní o nástrojoch a mechanizmoch, ktoré môžu využívať pri rozvíjaní účinnejšej, efektívnejšej a vzájomne prospešnej spolupráce; je presvedčený, že na jednej strane je nevyhnutné posilniť vzdelávanie akademických pracovníkov univerzít v tejto oblasti prostredníctvom iniciatív ako celoživotné vzdelávanie a na druhej strane je potrebné, aby univerzity otvorili svoje brány podnikom a zamestnávateľom, aby títo mohli poskytovať odporúčania týkajúce sa výučby a odbornej prípravy, poznatkov a zručností, ktoré by študenti mali ovládať; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že v zmysle rozvíjania podnikateľského ducha u študentov by mali byť všetci zúčastnení (akademickí pracovníci, študenti a podnikatelia) náležite informovaní o nástrojoch a mechanizmoch, ktoré môžu využívať pri rozvíjaní účinnejšej, efektívnejšej a vzájomne prospešnej spolupráce; je presvedčený, že na jednej strane je nevyhnutné posilniť vzdelávanie akademických pracovníkov univerzít v tejto oblasti prostredníctvom iniciatív ako celoživotné vzdelávanie a na druhej strane je potrebné, aby univerzity otvorili svoje brány podnikom a zamestnávateľom, aby títo mohli poskytovať odporúčania týkajúce sa výučby a odbornej prípravy, poznatkov a zručností, ktoré by študenti mali ovládať;

| 50. | navrhuje uskutočniť úplnú inštitucionalizáciu univerzitných stredísk kariérneho poradenstva, podporiť ich ďalší rozvoj a ich lepšie prepojenie s trhom práce; |
| --- | --- |

50.

navrhuje uskutočniť úplnú inštitucionalizáciu univerzitných stredísk kariérneho poradenstva, podporiť ich ďalší rozvoj a ich lepšie prepojenie s trhom práce;

| 51. | zdôrazňuje význam poskytovania širokých príležitosti na absolvovanie pracovných stáží v spoločnostiach v rámci študijných programov, a to najmä pre študentov vysokých škôl, a odmeňovať stážistov finančne alebo prostredníctvom európskeho systému prenosu kreditov; |
| --- | --- |

51.

zdôrazňuje význam poskytovania širokých príležitosti na absolvovanie pracovných stáží v spoločnostiach v rámci študijných programov, a to najmä pre študentov vysokých škôl, a odmeňovať stážistov finančne alebo prostredníctvom európskeho systému prenosu kreditov;

| 52. | vyzýva Komisiu, aby zaviedla plán európskeho systému získania titulu PhD v priemyselne zameranej oblasti (Industrial PhD-scheme) porovnateľný s takýmito systémami v Európe, ako súčasť činností Marie Curie v rámci rámcového programu, s cieľom podporovať cielený a pre európske spoločnosti finančne dostupný výskum, ako aj príspevky z podnikateľského sektora pre európske univerzity; |
| --- | --- |

52.

vyzýva Komisiu, aby zaviedla plán európskeho systému získania titulu PhD v priemyselne zameranej oblasti (Industrial PhD-scheme) porovnateľný s takýmito systémami v Európe, ako súčasť činností Marie Curie v rámci rámcového programu, s cieľom podporovať cielený a pre európske spoločnosti finančne dostupný výskum, ako aj príspevky z podnikateľského sektora pre európske univerzity;

| 53. | navrhuje, aby profesijné združenia spolupracovali s univerzitami s cieľom vypracovať účinné študijné programy, ktoré študentom umožnia rýchlo sa adaptovať na podnikateľské prostredie; |
| --- | --- |

53.

navrhuje, aby profesijné združenia spolupracovali s univerzitami s cieľom vypracovať účinné študijné programy, ktoré študentom umožnia rýchlo sa adaptovať na podnikateľské prostredie;

| 54. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby podniky finančne podporovali univerzity a vyzýva spoločnosti, aby udeľovali štipendiá umožňujúce študentom získať vedomosti a zručnosti, ktoré predstavujú skutočnú hodnotu na pracovnom trhu; |
| --- | --- |

54.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby podniky finančne podporovali univerzity a vyzýva spoločnosti, aby udeľovali štipendiá umožňujúce študentom získať vedomosti a zručnosti, ktoré predstavujú skutočnú hodnotu na pracovnom trhu;

| 55. | zdôrazňuje zásadnú hodnotu odovzdávania znalostí a výsledkov, ktoré pochádzajú zo spolupráce medzi univerzitami a podnikmi, spoločnosti; |
| --- | --- |

55.

zdôrazňuje zásadnú hodnotu odovzdávania znalostí a výsledkov, ktoré pochádzajú zo spolupráce medzi univerzitami a podnikmi, spoločnosti;

| 56. | vyzýva podniky, aby prostredníctvom štipendií zvýšili svoju podporu mladých talentovaných ľudí; |
| --- | --- |

56.

vyzýva podniky, aby prostredníctvom štipendií zvýšili svoju podporu mladých talentovaných ľudí;

Výskum

| 57. | zdôrazňuje, že podniky musia zvýšiť svoju absorpčnú kapacitu na využívanie a transformáciu vedeckých znalostí, ktoré vyprodukovali univerzity, na posilnenie interného výskumu, celoživotného vzdelávania a nepretržitého vzdelávania a na zapájanie sa do aktívnej politiky oznamovania svojich potrieb akademickej obci a prijímania absolventov vysokých škôl s doktorandským a postdoktorandským diplomom a výskumníkov do zamestnania; |
| --- | --- |

57.

zdôrazňuje, že podniky musia zvýšiť svoju absorpčnú kapacitu na využívanie a transformáciu vedeckých znalostí, ktoré vyprodukovali univerzity, na posilnenie interného výskumu, celoživotného vzdelávania a nepretržitého vzdelávania a na zapájanie sa do aktívnej politiky oznamovania svojich potrieb akademickej obci a prijímania absolventov vysokých škôl s doktorandským a postdoktorandským diplomom a výskumníkov do zamestnania;

| 58. | zdôrazňuje potrebu špecializovaného personálu vo výskumných inštitúciách, ktorý dokáže určiť a riadiť zdroje poznatkov s podnikateľským potenciálom; |
| --- | --- |

58.

zdôrazňuje potrebu špecializovaného personálu vo výskumných inštitúciách, ktorý dokáže určiť a riadiť zdroje poznatkov s podnikateľským potenciálom;

| 59. | pripisuje veľký význam odovzdávaniu znalostí v otvorenom prostredí; uznáva, že existujú rôzne nástroje, ako to dosiahnuť, napríklad publikácie a semináre, strediská na prenos technológií, regionálna spolupráca, podpora pre začínajúce firmy a osamostatnené podniky, spolupráca v oblasti výskumu a mobilita výskumníkov; je však presvedčený, že sociálny a ľudský rozmer interakcie je mimoriadne dôležitý; dôrazne preto podporuje iniciatívy na posilňovanie osobných kontaktov medzi univerzitami a podnikmi, najmä malými a strednými podnikmi; |
| --- | --- |

59.

pripisuje veľký význam odovzdávaniu znalostí v otvorenom prostredí; uznáva, že existujú rôzne nástroje, ako to dosiahnuť, napríklad publikácie a semináre, strediská na prenos technológií, regionálna spolupráca, podpora pre začínajúce firmy a osamostatnené podniky, spolupráca v oblasti výskumu a mobilita výskumníkov; je však presvedčený, že sociálny a ľudský rozmer interakcie je mimoriadne dôležitý; dôrazne preto podporuje iniciatívy na posilňovanie osobných kontaktov medzi univerzitami a podnikmi, najmä malými a strednými podnikmi;

| 60. | víta otvorenie jednotnej európskej siete podnikových a inovačných centier zahrňujúcej služby, ktoré v súčasnosti poskytujú európske infocentrá a centrá prenosu inovácií; |
| --- | --- |

60.

víta otvorenie jednotnej európskej siete podnikových a inovačných centier zahrňujúcej služby, ktoré v súčasnosti poskytujú európske infocentrá a centrá prenosu inovácií;

| 61. | považuje väčšiu krátkodobú i dlhodobú mobilitu výskumníkov cez štátne hranice a medzi akademickou obcou a podnikmi pri náležitom zohľadnení zásady nediskriminácie za rozhodujúci faktor pri posilňovaní odovzdávania znalostí; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty a Komisiu, aby dôkladne preskúmali existujúci právny a finančný rámec a odstránili zbytočné prekážky mobility, pričom budú venovať osobitnú pozornosť uznávaniu akademických titulov a znižovaniu byrokracie; vyzýva univerzity, aby pre pracovníkov zaviedli pružnejšie a dvojité profesionálne dráhy; |
| --- | --- |

61.

považuje väčšiu krátkodobú i dlhodobú mobilitu výskumníkov cez štátne hranice a medzi akademickou obcou a podnikmi pri náležitom zohľadnení zásady nediskriminácie za rozhodujúci faktor pri posilňovaní odovzdávania znalostí; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty a Komisiu, aby dôkladne preskúmali existujúci právny a finančný rámec a odstránili zbytočné prekážky mobility, pričom budú venovať osobitnú pozornosť uznávaniu akademických titulov a znižovaniu byrokracie; vyzýva univerzity, aby pre pracovníkov zaviedli pružnejšie a dvojité profesionálne dráhy;

| 62. | nabáda Komisiu, aby vytvorila stimuly pre rozvoj konkurencieschopného trhu v rámci EÚ pre práva duševného vlastníctva, ktorý by umožnil univerzitám, verejným výskumným organizáciám a malým a stredným podnikom nájsť partnerov a investorov pre svoje práva duševného vlastníctva, zručnosti a znalosti; poukazuje na to, že na väčšine univerzít by sa mohol zlepšiť profesionálny prístup, pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

62.

nabáda Komisiu, aby vytvorila stimuly pre rozvoj konkurencieschopného trhu v rámci EÚ pre práva duševného vlastníctva, ktorý by umožnil univerzitám, verejným výskumným organizáciám a malým a stredným podnikom nájsť partnerov a investorov pre svoje práva duševného vlastníctva, zručnosti a znalosti; poukazuje na to, že na väčšine univerzít by sa mohol zlepšiť profesionálny prístup, pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva;

| 63. | zdôrazňuje potrebu zintenzívniť úsilie o vytvorenie jednotného európskeho patentu, ktorý by najmä malým a stredným podnikom zabezpečil výhodnú, efektívnu, účelnú a kvalitnú právnu ochranu pre inovatívne výrobky a služby, ako aj o vytvorenie harmonizovaného európskeho systému na riešenie sporov vo veci patentov; |
| --- | --- |

63.

zdôrazňuje potrebu zintenzívniť úsilie o vytvorenie jednotného európskeho patentu, ktorý by najmä malým a stredným podnikom zabezpečil výhodnú, efektívnu, účelnú a kvalitnú právnu ochranu pre inovatívne výrobky a služby, ako aj o vytvorenie harmonizovaného európskeho systému na riešenie sporov vo veci patentov;

| 64. | poukazuje na to, že spoločná účasť univerzít a podnikov na verejno-súkromných partnerstvách, ako sú európske technologické platformy, spoločné technologické iniciatívy a znalostné a inovačné spoločenstvá, by mohla zvýšiť hodnotu znalostí a pomôcť EÚ pri riešení hlavných problémov, ktorým čelí; v tejto súvislosti upozorňuje na existujúce usmernenia pre iniciatívu zodpovedné partnerstvo; |
| --- | --- |

64.

poukazuje na to, že spoločná účasť univerzít a podnikov na verejno-súkromných partnerstvách, ako sú európske technologické platformy, spoločné technologické iniciatívy a znalostné a inovačné spoločenstvá, by mohla zvýšiť hodnotu znalostí a pomôcť EÚ pri riešení hlavných problémov, ktorým čelí; v tejto súvislosti upozorňuje na existujúce usmernenia pre iniciatívu zodpovedné partnerstvo;

| 65. | uznáva síce, že každá spolupráca si vyžaduje individuálny prístup a že existujú rôzne druhy mechanizmov spolupráce, je však presvedčený, že je možné inšpirovať sa úspešnými štruktúrami, príkladmi, ukážkami a vzormi a že by sa malo posilniť šírenie príkladov osvedčených postupov a úspechov a mal by sa uľahčiť prístup k nim; predovšetkým zdôrazňuje potrebu zohľadňovať osvedčené postupy vykonávané inovatívnymi podnikmi, ako aj poznatky nadobudnuté ako súčasť šiesteho rámcového programu vo vzťahu k spoločnému doktorandskému vzdelávaniu; |
| --- | --- |

65.

uznáva síce, že každá spolupráca si vyžaduje individuálny prístup a že existujú rôzne druhy mechanizmov spolupráce, je však presvedčený, že je možné inšpirovať sa úspešnými štruktúrami, príkladmi, ukážkami a vzormi a že by sa malo posilniť šírenie príkladov osvedčených postupov a úspechov a mal by sa uľahčiť prístup k nim; predovšetkým zdôrazňuje potrebu zohľadňovať osvedčené postupy vykonávané inovatívnymi podnikmi, ako aj poznatky nadobudnuté ako súčasť šiesteho rámcového programu vo vzťahu k spoločnému doktorandskému vzdelávaniu;

| 66. | je presvedčený, že na vytvorenie užších väzieb medzi podnikateľskou a výskumnou obcou a univerzitami je nevyhnutné, aby členské štáty a Európa umožnili spoločné zapojenie nadácií, nemocníc, ako aj verejných a súkromných univerzít do vzdelávacieho procesu a podpory výskumu; |
| --- | --- |

66.

je presvedčený, že na vytvorenie užších väzieb medzi podnikateľskou a výskumnou obcou a univerzitami je nevyhnutné, aby členské štáty a Európa umožnili spoločné zapojenie nadácií, nemocníc, ako aj verejných a súkromných univerzít do vzdelávacieho procesu a podpory výskumu;

Osvedčené postupy

| 67. | berie na vedomie a víta príklady osvedčených postupov v rámci aj mimo EÚ, ktoré poukazujú na hodnotu tohto druhu spolupráce pre všetky zúčastnené strany, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že takéto príklady sú potrebné na to, aby napomohli vytvorenie správnych podmienok pre dialóg a zvýšenie šancí na úspech; |
| --- | --- |

67.

berie na vedomie a víta príklady osvedčených postupov v rámci aj mimo EÚ, ktoré poukazujú na hodnotu tohto druhu spolupráce pre všetky zúčastnené strany, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že takéto príklady sú potrebné na to, aby napomohli vytvorenie správnych podmienok pre dialóg a zvýšenie šancí na úspech;

| 68. | víta iniciatívu Komisie zostaviť zoznam existujúcich najlepších postupov a žiada ju o sprístupnenie tohto zoznamu všetkým zúčastneným stranám prostredníctvom účinného šírenia všetkých originálnych postupov; |
| --- | --- |

68.

víta iniciatívu Komisie zostaviť zoznam existujúcich najlepších postupov a žiada ju o sprístupnenie tohto zoznamu všetkým zúčastneným stranám prostredníctvom účinného šírenia všetkých originálnych postupov;

| 69. | vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala nové formy štruktúrovaného partnerstva medzi podnikmi, univerzitami a ďalšími inštitúciami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, predovšetkým strednými školami a agentúrami pre odbornú prípravy, a to najmä na účely doplnkového vzdelávania pedagógov; domnieva sa, že pri takýchto partnerstvách sa dá predpokladá aj účasť subjektov zo sektora; |
| --- | --- |

69.

vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala nové formy štruktúrovaného partnerstva medzi podnikmi, univerzitami a ďalšími inštitúciami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, predovšetkým strednými školami a agentúrami pre odbornú prípravy, a to najmä na účely doplnkového vzdelávania pedagógov; domnieva sa, že pri takýchto partnerstvách sa dá predpokladá aj účasť subjektov zo sektora;

| 70. | navrhuje, aby bola zriadená internetová stránka na účely výmeny a šírenia skúseností a na komunikáciu zameranú na výmenu osvedčených postupov a na poskytovanie inšpirácie a konkrétnych nástrojov a mechanizmov na navrhovanie a vykonávanie projektov spolupráce jej návštevníkom, a upozorňuje na význam využívania nových technológií pre posilnenie užšej spolupráce medzi univerzitami a podnikateľským prostredím; |
| --- | --- |

70.

navrhuje, aby bola zriadená internetová stránka na účely výmeny a šírenia skúseností a na komunikáciu zameranú na výmenu osvedčených postupov a na poskytovanie inšpirácie a konkrétnych nástrojov a mechanizmov na navrhovanie a vykonávanie projektov spolupráce jej návštevníkom, a upozorňuje na význam využívania nových technológií pre posilnenie užšej spolupráce medzi univerzitami a podnikateľským prostredím;

| 71. | žiada, aby sa na základe najlepšej praxe v niektorých členských štátoch zaviedol európsky deň venovaný mladým vynálezcom, inováciám, vynálezom alebo patentom navrhnutým mladými Európanmi; |
| --- | --- |

71.

žiada, aby sa na základe najlepšej praxe v niektorých členských štátoch zaviedol európsky deň venovaný mladým vynálezcom, inováciám, vynálezom alebo patentom navrhnutým mladými Európanmi;

| 72. | vyzýva Komisiu, aby aj naďalej podporovala dialóg na vnútroštátnej, miestnej a regionálnej úrovni so zameraním na najlepšie postupy a aby dbala na to, aby sa takýto dialóg týkal všetkých zúčastnených strán (napríklad sociálnych partnerov) a všetkých foriem podnikania (MSP, sociálne podniky atď.), ale aj zástupcov tretích krajín (MVO atď.), s cieľom vyzdvihnúť hospodársky a sociálny prínos spolupráce medzi prostredím univerzít a prostredím podnikov; |
| --- | --- |

72.

vyzýva Komisiu, aby aj naďalej podporovala dialóg na vnútroštátnej, miestnej a regionálnej úrovni so zameraním na najlepšie postupy a aby dbala na to, aby sa takýto dialóg týkal všetkých zúčastnených strán (napríklad sociálnych partnerov) a všetkých foriem podnikania (MSP, sociálne podniky atď.), ale aj zástupcov tretích krajín (MVO atď.), s cieľom vyzdvihnúť hospodársky a sociálny prínos spolupráce medzi prostredím univerzít a prostredím podnikov;

| 73. | vyzýva Komisiu, aby s cieľom zabezpečiť konzistentnosť činností EÚ a vyhnúť sa zdvojeniu aktivít zostavila hodnotiacu pracovnú skupinu v rámci GR a vyvinula synergie medzi týmto dialógom a inými iniciatívami, pričom zohľadní, že diskusie by mali zahŕňať tak politické priority, ako aj možnosti financovania; |
| --- | --- |

73.

vyzýva Komisiu, aby s cieľom zabezpečiť konzistentnosť činností EÚ a vyhnúť sa zdvojeniu aktivít zostavila hodnotiacu pracovnú skupinu v rámci GR a vyvinula synergie medzi týmto dialógom a inými iniciatívami, pričom zohľadní, že diskusie by mali zahŕňať tak politické priority, ako aj možnosti financovania;

*

* *

| 74. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

74.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 290, 4.12.2007, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(3)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0013.

(4)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0423.

(5)  CdR 157/2009 fin.

(6)  SOC/347.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/104 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/104

---

Štvrtok 20. mája 2010Vykonávanie súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii

P7_TA(2010)0189

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (2009/2243(INI))

2011/C 161 E/16

Európsky parlament,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej hlavy XVII, XVIII a XIX,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1),

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (2),

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) (3),

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013) (4),

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2007 o príspevku budúcej regionálnej politiky k inovačnej kapacite Európskej únie (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. mája 2007 o uvedení poznatkov do praxe: všeobecná inovačná stratégia pre Európu (6),

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti (7),

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o osvedčených postupoch v oblasti regionálnej politiky a prekážkach vo využívaní štrukturálnych fondov (8),

so zreteľom na rozhodnutie z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 – 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (9),

so zreteľom na štúdiu uverejnenú Európskym parlamentom s názvom Súčinnosť medzi 7. rámcovým programom EÚ pre výskum, rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu a štrukturálnymi fondmi,

so zreteľom na štúdiu uverejnenú Európskym parlamentom s názvom Prechod k územnému rozloženiu európskych politík výskumu, vývoja a inovácií,

so zreteľom na štúdiu uverejnenú Európskym parlamentom s názvom Štrukturálne fondy – podpora inovácie – výzvy v oblasti vykonávania na obdobie 2007 – 2013 a ďalej,

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. augusta 2007 s názvom Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii – Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest (KOM(2007)0474),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2007 s názvom Členské štáty a regióny uskutočňujúce lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ na obdobie 2007 – 2013 (KOM(2007)0798),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. mája 2008 o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 (KOM(2008)0301),

so zreteľom na 20. výročnú správu Komisie z 21. decembra 2009 o implementácii štrukturálnych fondov (2008) (KOM(2009)0617),

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. novembra 2007 o regiónoch uskutočňujúcich inováciu prostredníctvom politiky súdržnosti (SEK(2007)1547),

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 24. novembra 2009 o konzultácii o budúcej stratégii EÚ do roku 2020 (KOM(2009)0647),

so zreteľom na piatu správu Komisie z 19. júna 2008 o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti – Prosperujúce regióny, prosperujúca Európa (KOM(2008)0371) (Piata správa o pokroku),

so zreteľom na šiestu správu Komisie z 25. júna 2009 o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti – Tvorivé a inovačné regióny (KOM(2009)0295) (Šiesta správa o pokroku),

so zreteľom na oznámenie výboru pre vedecký a technický výskum (CREST) zo 4. decembra 2006 o správe s názvom Ponaučenia pre politiky v oblasti výskumu a vývoja na základe národných programov reforiem a správy o pokroku z roku 2006 (CREST1211/06),

so zreteľom na sprievodcu Komisie s názvom Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii – Praktický sprievodca možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ,

so zreteľom na správu Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry s názvom Európsky plán výskumných infraštruktúr, správa za rok 2006,

so zreteľom na nezávislú správu vypracovanú na žiadosť Komisie s názvom Program reformovanej politiky súdržnosti (správa od Fabrizia Barcu) (2009),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A7-0138/2010),

| A. | keďže v obnovenej lisabonskej stratégii sa prisudzuje vysoká priorita výskumu a inovácii s cieľom reagovať na výzvy, akými sú zmena klímy a rastúca svetová hospodárska súťaž; keďže pokrízová éra stimulujúca rast a pracovné miesta prostredníctvom výskumu a inovácie sa stala ešte dôležitejšou a tvorí základný cieľ navrhovanej stratégie EÚ do roku 2020, |
| --- | --- |

A.

keďže v obnovenej lisabonskej stratégii sa prisudzuje vysoká priorita výskumu a inovácii s cieľom reagovať na výzvy, akými sú zmena klímy a rastúca svetová hospodárska súťaž; keďže pokrízová éra stimulujúca rast a pracovné miesta prostredníctvom výskumu a inovácie sa stala ešte dôležitejšou a tvorí základný cieľ navrhovanej stratégie EÚ do roku 2020,

| B. | keďže vykonávanie výskumu a inovácií je potrebné pre všetky sociálne vrstvy a musí byť zamerané na zlepšenie sociálnych a hospodárskych podmienok obyvateľstva, |
| --- | --- |

B.

keďže vykonávanie výskumu a inovácií je potrebné pre všetky sociálne vrstvy a musí byť zamerané na zlepšenie sociálnych a hospodárskych podmienok obyvateľstva,

| C. | keďže európska podpora výskumu a inovácie sa prvotne realizuje prostredníctvom politiky výskumu, inovácie a súdržnosti, ktorej hlavnými nástrojmi sú štrukturálne fondy, siedmy rámcový program pre výskum a rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI), |
| --- | --- |

C.

keďže európska podpora výskumu a inovácie sa prvotne realizuje prostredníctvom politiky výskumu, inovácie a súdržnosti, ktorej hlavnými nástrojmi sú štrukturálne fondy, siedmy rámcový program pre výskum a rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI),

| D. | keďže politika súdržnosti je základným pilierom v procese európskej integrácie a jednou z najúspešnejších politík EÚ, zjednodušuje konvergenciu medzi čoraz rozdielnejšími regiónmi a podporuje rast a zamestnanosť, |
| --- | --- |

D.

keďže politika súdržnosti je základným pilierom v procese európskej integrácie a jednou z najúspešnejších politík EÚ, zjednodušuje konvergenciu medzi čoraz rozdielnejšími regiónmi a podporuje rast a zamestnanosť,

| E. | keďže najefektívnejšia realizácia inovácie prebieha na regionálnej úrovni v blízkosti jej účastníkov, ako sú napríklad univerzity, verejné výskumné organizácie alebo priemysel, podporovaním partnerstiev pri výmene poznatkov a overených postupov medzi regiónmi, |
| --- | --- |

E.

keďže najefektívnejšia realizácia inovácie prebieha na regionálnej úrovni v blízkosti jej účastníkov, ako sú napríklad univerzity, verejné výskumné organizácie alebo priemysel, podporovaním partnerstiev pri výmene poznatkov a overených postupov medzi regiónmi,

| F. | keďže druhé strategické usmernenie Spoločenstva o súdržnosti na obdobie 2007 – 2013 odkazuje na zlepšenie poznatkov a inovácie pre rast, v dôsledku čoho sa vyčlenilo 25 % z celkovej sumy finančných prostriedkov, |
| --- | --- |

F.

keďže druhé strategické usmernenie Spoločenstva o súdržnosti na obdobie 2007 – 2013 odkazuje na zlepšenie poznatkov a inovácie pre rast, v dôsledku čoho sa vyčlenilo 25 % z celkovej sumy finančných prostriedkov,

| G. | keďže vzhľadom na komplexnosť súčasných výziev je potrebné vytvoriť integrovanú kombináciu týchto politík; keďže spoločnosť založená na vedomostiach vyžaduje viac než len súhrn činností rôznych odvetví, súčinnosť medzi subjektmi a nástrojmi je veľmi dôležitá, aby sa navzájom posilňovali a podporovali udržateľné vykonávanie výskumných a inovačných projektov, a poskytovali tak lepšie zhodnotenie výsledkov výskumu v podobe konkrétnych koncepcií nových produktov v regiónoch, |
| --- | --- |

G.

keďže vzhľadom na komplexnosť súčasných výziev je potrebné vytvoriť integrovanú kombináciu týchto politík; keďže spoločnosť založená na vedomostiach vyžaduje viac než len súhrn činností rôznych odvetví, súčinnosť medzi subjektmi a nástrojmi je veľmi dôležitá, aby sa navzájom posilňovali a podporovali udržateľné vykonávanie výskumných a inovačných projektov, a poskytovali tak lepšie zhodnotenie výsledkov výskumu v podobe konkrétnych koncepcií nových produktov v regiónoch,

| H. | keďže zatiaľ čo niektoré prvky architektúry týchto nástrojov, ako sú rovnaký časový rámec a súlad s lisabonským programom, umožňujú súčinnosť, stále existujú rozdiely, ako sú rôzne právne základy, tematické alebo územné zameranie či spoločné alebo centralizované riadenie, |
| --- | --- |

H.

keďže zatiaľ čo niektoré prvky architektúry týchto nástrojov, ako sú rovnaký časový rámec a súlad s lisabonským programom, umožňujú súčinnosť, stále existujú rozdiely, ako sú rôzne právne základy, tematické alebo územné zameranie či spoločné alebo centralizované riadenie,

Politika súdržnosti dosahujúca ciele v oblasti výskumu a inovácie

| 1. | oceňuje, že v období 2007 – 2013 všetky členské štáty venovali v súlade s druhým strategickým usmernením Spoločenstva o súdržnosti podstatný objem svojich celkových pridelených finančných prostriedkov na výskum a vývoj, inováciu a rozvoj vedomostného hospodárstva, čo vyústilo do 246 vnútroštátnych alebo regionálnych operačných programov s približne 86 miliardami EUR vyčlenenými na výskum a inováciu, z ktorých 50 miliárd EUR už bolo vyčlenených na základný výskum a rozvoj a inovácie; poznamenáva, že hlavným zdrojom európskej podpory v tejto oblasti sa stala politika súdržnosti, ktorá rozpočtom konkuruje siedmemu rámcovému programu (50,5 miliardy EUR) a PKI (3,6 miliardy EUR) poukazuje na efektívnosť a možnosť určenia kvantifikovaných cieľov, pokiaľ ide o sumy vyčlenené na výdavky na výskum a rozvoj; |
| --- | --- |

1.

oceňuje, že v období 2007 – 2013 všetky členské štáty venovali v súlade s druhým strategickým usmernením Spoločenstva o súdržnosti podstatný objem svojich celkových pridelených finančných prostriedkov na výskum a vývoj, inováciu a rozvoj vedomostného hospodárstva, čo vyústilo do 246 vnútroštátnych alebo regionálnych operačných programov s približne 86 miliardami EUR vyčlenenými na výskum a inováciu, z ktorých 50 miliárd EUR už bolo vyčlenených na základný výskum a rozvoj a inovácie; poznamenáva, že hlavným zdrojom európskej podpory v tejto oblasti sa stala politika súdržnosti, ktorá rozpočtom konkuruje siedmemu rámcovému programu (50,5 miliardy EUR) a PKI (3,6 miliardy EUR) poukazuje na efektívnosť a možnosť určenia kvantifikovaných cieľov, pokiaľ ide o sumy vyčlenené na výdavky na výskum a rozvoj;

| 2. | víta skutočnosť, že existujú nové spôsoby financovania, a zdôrazňuje potenciál iniciatívy JEREMIE a finančného nástroja Komisie a skupiny Európskej investičnej banky na zdieľanie rizík pri rozširovaní príležitostí inovačných podnikov na získanie financovania; odporúča, aby regionálni účastníci využívaním týchto nových príležitostí dopĺňali financovanie zo štrukturálnych fondov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu účinnej koordinácie verejných a súkromných investícií; |
| --- | --- |

2.

víta skutočnosť, že existujú nové spôsoby financovania, a zdôrazňuje potenciál iniciatívy JEREMIE a finančného nástroja Komisie a skupiny Európskej investičnej banky na zdieľanie rizík pri rozširovaní príležitostí inovačných podnikov na získanie financovania; odporúča, aby regionálni účastníci využívaním týchto nových príležitostí dopĺňali financovanie zo štrukturálnych fondov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu účinnej koordinácie verejných a súkromných investícií;

| 3. | očakáva strategickú správu Komisie uvedenú v článku 30 ods. 2 všeobecného nariadenia; zastáva názor, že správa poskytne komplexný prehľad o výkonnosti členských štátov v realizovaní cieľov na obdobie 2007 – 2009 a bude základom na diskusiu o budúcich vyhliadkach politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

3.

očakáva strategickú správu Komisie uvedenú v článku 30 ods. 2 všeobecného nariadenia; zastáva názor, že správa poskytne komplexný prehľad o výkonnosti členských štátov v realizovaní cieľov na obdobie 2007 – 2009 a bude základom na diskusiu o budúcich vyhliadkach politiky súdržnosti;

| 4. | opakuje potrebu integrovaného viacúrovňového prístupu správy k špecifickým politikám v EÚ; zdôrazňuje, že funkčný viacúrovňový systém správy je predpokladom na stanovenie a účinnú realizáciu účelových cieľov; pripomína, že zodpovednosť za realizáciu štrukturálnych fondov nesú vnútroštátne a regionálne orgány, zatiaľ čo PKI a siedmy rámcový program centrálne riadi Komisia; uvedomuje si administratívnu rôznorodosť, ktorá existuje na úrovni členských štátov, a vyjadruje presvedčenie, že je dôležité určiť úroveň rozhodovania, ktorá je najúčinnejšia pre občanov; |
| --- | --- |

4.

opakuje potrebu integrovaného viacúrovňového prístupu správy k špecifickým politikám v EÚ; zdôrazňuje, že funkčný viacúrovňový systém správy je predpokladom na stanovenie a účinnú realizáciu účelových cieľov; pripomína, že zodpovednosť za realizáciu štrukturálnych fondov nesú vnútroštátne a regionálne orgány, zatiaľ čo PKI a siedmy rámcový program centrálne riadi Komisia; uvedomuje si administratívnu rôznorodosť, ktorá existuje na úrovni členských štátov, a vyjadruje presvedčenie, že je dôležité určiť úroveň rozhodovania, ktorá je najúčinnejšia pre občanov;

| 5. | považuje za dôležité koordinovať politiky Spoločenstva, ktoré sa zúčastňujú na dosahovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; považuje za nevyhnutné, aby sa lepšie analyzoval ich vplyv na územie a súdržnosť s cieľom podporovať účinnú súčinnosť a identifikovať a podporovať najlepšie európske opatrenia zamerané na podporu investícií do inovácií na miestnej a regionálnej úrovni; pripomína, že je potrebné zohľadniť rôznu sociálno-ekonomickú situáciu troch typov regiónov (konvergencia, prechod a konkurencieschopnosť), ako aj rôzne tvorivé a inovačné schopnosti a podnikateľského ducha; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že z investícií do výskumu a vývoja, ako aj do inovácií, vzdelávania a technológií, ktoré účinne využívajú zdroje, budú mať prospech nielen tradičné odvetvia a vidiecke oblasti, ale aj hospodárstva s vysoko kvalifikovanými službami, čím sa posilní hospodárska, sociálna a územná súdržnosť; |
| --- | --- |

5.

považuje za dôležité koordinovať politiky Spoločenstva, ktoré sa zúčastňujú na dosahovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; považuje za nevyhnutné, aby sa lepšie analyzoval ich vplyv na územie a súdržnosť s cieľom podporovať účinnú súčinnosť a identifikovať a podporovať najlepšie európske opatrenia zamerané na podporu investícií do inovácií na miestnej a regionálnej úrovni; pripomína, že je potrebné zohľadniť rôznu sociálno-ekonomickú situáciu troch typov regiónov (konvergencia, prechod a konkurencieschopnosť), ako aj rôzne tvorivé a inovačné schopnosti a podnikateľského ducha; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že z investícií do výskumu a vývoja, ako aj do inovácií, vzdelávania a technológií, ktoré účinne využívajú zdroje, budú mať prospech nielen tradičné odvetvia a vidiecke oblasti, ale aj hospodárstva s vysoko kvalifikovanými službami, čím sa posilní hospodárska, sociálna a územná súdržnosť;

| 6. | zdôrazňuje veľký potenciál miest pri realizácii výskumu a inovácie; zastáva názor, že inteligentnejšia mestská politika založená na technologickom pokroku, zaoberajúca sa skutočnosťou, že 80 % európskej populácie žije v mestách, kde sa vyskytuje najviac výrazných sociálnych rozdielov, by prispela k udržateľnému hospodárskemu rastu; vyzýva preto, aby sa mestský rozmer zahrnul do budúcej politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje veľký potenciál miest pri realizácii výskumu a inovácie; zastáva názor, že inteligentnejšia mestská politika založená na technologickom pokroku, zaoberajúca sa skutočnosťou, že 80 % európskej populácie žije v mestách, kde sa vyskytuje najviac výrazných sociálnych rozdielov, by prispela k udržateľnému hospodárskemu rastu; vyzýva preto, aby sa mestský rozmer zahrnul do budúcej politiky súdržnosti;

Súčinnosť medzi štrukturálnymi fondmi, 7. rámcovým programom a PKI

| 7. | uznáva, že prostredníctvom vyčlenenia finančných prostriedkov na obdobie 2007 – 2013 je politika súdržnosti lepšie prispôsobená na vytváranie súčinnosti s politikami pre výskum a inováciu a že zároveň je v 7. rámcovom programe a PKI čoraz dôležitejší územný rozmer; žiada, aby sa bral do úvahy mechanizmus vyčlenenia prostriedkov na základe na výkonnosti s výraznejším tematickým dôrazom, čo umožňuje primerané politické reakcie na nové výzvy; |
| --- | --- |

7.

uznáva, že prostredníctvom vyčlenenia finančných prostriedkov na obdobie 2007 – 2013 je politika súdržnosti lepšie prispôsobená na vytváranie súčinnosti s politikami pre výskum a inováciu a že zároveň je v 7. rámcovom programe a PKI čoraz dôležitejší územný rozmer; žiada, aby sa bral do úvahy mechanizmus vyčlenenia prostriedkov na základe na výkonnosti s výraznejším tematickým dôrazom, čo umožňuje primerané politické reakcie na nové výzvy;

| 8. | konštatuje, že výdavky na rámcový program na výskum, rozvoj a inovácie sa prerozdeľujú na základe kritéria excelentnosti a zahŕňajú prístup pre účastníkov s väčšou konkurencieschopnosťou, čo si vyžaduje veľkú technickú kapacitu a dobré znalosti o administratívnych a finančných postupoch; zdôrazňuje, že táto situácia vedie k vysokej koncentrácii hospodárskych centier a najrozvinutejších regiónov EÚ, čím obmedzuje pozitívnu súčinnosť v skupine regiónov a členských štátov, ktoré idú správnym smerom, ale ešte nedosiahli cieľ; poukazuje na to, že nárast rozdielov medzi regiónmi v súvislosti s možnosťami výskumu a inovácie a zabezpečenie skutočnej súdržnosti politík predstavuje problémy, ktoré je potrebné riešiť na úrovni politiky súdržnosti, ako aj politiky výskumu a rozvoja, a to bez ohľadu na skutočnosť, že vykonávacie orgány pôsobia na rôznych úrovniach (na nadnárodnej, národnej a nižšej než národnej úrovni) a riadia sa odlišným princípom (súdržnosť proti excelentnosti); |
| --- | --- |

8.

konštatuje, že výdavky na rámcový program na výskum, rozvoj a inovácie sa prerozdeľujú na základe kritéria excelentnosti a zahŕňajú prístup pre účastníkov s väčšou konkurencieschopnosťou, čo si vyžaduje veľkú technickú kapacitu a dobré znalosti o administratívnych a finančných postupoch; zdôrazňuje, že táto situácia vedie k vysokej koncentrácii hospodárskych centier a najrozvinutejších regiónov EÚ, čím obmedzuje pozitívnu súčinnosť v skupine regiónov a členských štátov, ktoré idú správnym smerom, ale ešte nedosiahli cieľ; poukazuje na to, že nárast rozdielov medzi regiónmi v súvislosti s možnosťami výskumu a inovácie a zabezpečenie skutočnej súdržnosti politík predstavuje problémy, ktoré je potrebné riešiť na úrovni politiky súdržnosti, ako aj politiky výskumu a rozvoja, a to bez ohľadu na skutočnosť, že vykonávacie orgány pôsobia na rôznych úrovniach (na nadnárodnej, národnej a nižšej než národnej úrovni) a riadia sa odlišným princípom (súdržnosť proti excelentnosti);

| 9. | trvá na tom, že účinnosť inovácií závisí od intenzity dosiahnutej súčinnosti, a vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že existujúce možnosti takejto súčinnosti vo financovaní stále nie sú dosť známe; vyzýva regióny ako hlavných aktérov, pokiaľ ide o informácie a schopnosť analýzy, ako aj členské štáty, aby zvýšili snahy na zlepšenie komunikácie; zdôrazňuje, že účinná súčinnosť si vyžaduje komplexný súbor vzťahov medzi subjektmi, ktoré vytvárajú, šíria, podporujú a uplatňujú rôzne druhy vedomostí; takisto zdôrazňuje, že rôzne vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, ktoré riadia siedmy rámcový program, PKI a štrukturálne fondy, musia mať na zreteli možnosti, ktoré ponúka každý z týchto nástrojov, a požaduje lepšiu koordináciu medzi týmito aktérmi a politikami; |
| --- | --- |

9.

trvá na tom, že účinnosť inovácií závisí od intenzity dosiahnutej súčinnosti, a vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že existujúce možnosti takejto súčinnosti vo financovaní stále nie sú dosť známe; vyzýva regióny ako hlavných aktérov, pokiaľ ide o informácie a schopnosť analýzy, ako aj členské štáty, aby zvýšili snahy na zlepšenie komunikácie; zdôrazňuje, že účinná súčinnosť si vyžaduje komplexný súbor vzťahov medzi subjektmi, ktoré vytvárajú, šíria, podporujú a uplatňujú rôzne druhy vedomostí; takisto zdôrazňuje, že rôzne vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, ktoré riadia siedmy rámcový program, PKI a štrukturálne fondy, musia mať na zreteli možnosti, ktoré ponúka každý z týchto nástrojov, a požaduje lepšiu koordináciu medzi týmito aktérmi a politikami;

| 10. | zdôrazňuje, že zásahy zamerané na výskum a inováciu by mali využívať regionálne výhody a kapacity a mali by tvoriť súčasť regionálnej stratégie inovácie založenej na inteligentnej inovácii; domnieva sa, že tieto stratégie vyžadujú posilnenie úlohy regiónov a miest pri stanovení a realizácii priorít v rámci EÚ a jednotlivých štátov; vyzýva preto na posúdenie možnosti opätovného stanovenia inovačných činností v rámci štrukturálnych fondov s cieľom podporiť regionálne inovačné stratégie; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že zásahy zamerané na výskum a inováciu by mali využívať regionálne výhody a kapacity a mali by tvoriť súčasť regionálnej stratégie inovácie založenej na inteligentnej inovácii; domnieva sa, že tieto stratégie vyžadujú posilnenie úlohy regiónov a miest pri stanovení a realizácii priorít v rámci EÚ a jednotlivých štátov; vyzýva preto na posúdenie možnosti opätovného stanovenia inovačných činností v rámci štrukturálnych fondov s cieľom podporiť regionálne inovačné stratégie;

| 11. | všíma si existujúce možnosti kombinovaného financovania; zdôrazňuje však, že zmiešané financovanie nie je povolené medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami; zdôrazňuje, že nástroje možno kombinovať, aby pokryli doplnkové, ale samostatné činnosti, ako v prípade výskumnej infraštruktúry, alebo následné súčasti súvisiacich projektov, ako je rozvoj a ďalší postup novej výskumnej myšlienky, ako aj projektov v rámci rovnakej siete alebo skupiny; |
| --- | --- |

11.

všíma si existujúce možnosti kombinovaného financovania; zdôrazňuje však, že zmiešané financovanie nie je povolené medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami; zdôrazňuje, že nástroje možno kombinovať, aby pokryli doplnkové, ale samostatné činnosti, ako v prípade výskumnej infraštruktúry, alebo následné súčasti súvisiacich projektov, ako je rozvoj a ďalší postup novej výskumnej myšlienky, ako aj projektov v rámci rovnakej siete alebo skupiny;

| 12. | je presvedčený, že skutočnosť, že miešané financovanie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami nie je povolené, bráni regiónom využívať finančné prostriedky súčasne z oboch nástrojov, a že účinné vzostupné strategické procesy na regionálnej, ako aj vnútroštátnej úrovni by mohli pomôcť odstrániť medzery alebo prekrývanie pri financovaní zo zdrojov štrukturálnych fondov, z FP7 a CIP; |
| --- | --- |

12.

je presvedčený, že skutočnosť, že miešané financovanie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami nie je povolené, bráni regiónom využívať finančné prostriedky súčasne z oboch nástrojov, a že účinné vzostupné strategické procesy na regionálnej, ako aj vnútroštátnej úrovni by mohli pomôcť odstrániť medzery alebo prekrývanie pri financovaní zo zdrojov štrukturálnych fondov, z FP7 a CIP;

| 13. | zdôrazňuje, že súčinnosť je účinná najmä pri budovaní kapacít; v tejto súvislosti pripomína riadenie projektového financovania v rámci Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry (ESFRI) a potrebu koordinovať priority EÚ pri financovaní výskumu na regionálnej a vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že súčinnosť je účinná najmä pri budovaní kapacít; v tejto súvislosti pripomína riadenie projektového financovania v rámci Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry (ESFRI) a potrebu koordinovať priority EÚ pri financovaní výskumu na regionálnej a vnútroštátnej úrovni;

| 14. | zdôrazňuje, že súčinnosť ide nad rámec doplnkového financovania projektu; berie do úvahy, že tvorba kapacít, vytváranie sietí a prenos vedomostí je dôležitou formou súčinnosti a poznamenáva, že všetky nástroje ponúkajú príležitosti na takéto výmeny; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že súčinnosť ide nad rámec doplnkového financovania projektu; berie do úvahy, že tvorba kapacít, vytváranie sietí a prenos vedomostí je dôležitou formou súčinnosti a poznamenáva, že všetky nástroje ponúkajú príležitosti na takéto výmeny;

| 15. | konštatuje, že skutočné synergie z hľadiska priameho príjemcu finančných prostriedkov závisia od organizačnej a strategickej schopnosti príjemcu skombinovať podporu z rôznych nástrojov EÚ; vyzýva regionálnych aktérov, aby vypracovali regionálne stratégie, ktoré môžu uľahčiť kombinovanie financovania; |
| --- | --- |

15.

konštatuje, že skutočné synergie z hľadiska priameho príjemcu finančných prostriedkov závisia od organizačnej a strategickej schopnosti príjemcu skombinovať podporu z rôznych nástrojov EÚ; vyzýva regionálnych aktérov, aby vypracovali regionálne stratégie, ktoré môžu uľahčiť kombinovanie financovania;

| 16. | odporúča, aby členské štáty a Komisia vyčlenili dostatočné finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov na výskum a inovácie, predovšetkým udržateľné inovácie, a aby posilnili výskumné kapacity; zdôrazňuje potrebu podporovať a uplatňovať úspešné modely vo vedomostnom trojuholníku a zabezpečiť udržateľný rozvoj regionálnych výskumných a strategických rámcov zameraných na inovácie v spolupráci s podnikmi, výskumnými strediskami, univerzitami a verejnými orgánmi; zdôrazňuje potenciál znalostných regionálnych inovačných zoskupení v mobilizovaní regionálnej konkurencieschopnosti a víta zahrnutie rozvoja zoskupení do PKI aj 7. rámcového programu (opatrenie Regióny znalostí v 7. rámcovom programe); poukazuje na nové vedomostné a inovačné spoločenstvá (KIC), vytvorené v rámci Európskeho inovačného a technologického inštitútu (ETI), ktoré prepájajú hlavné európske regionálne zoskupenia vedomostí; poznamenáva, že výmena vedomostí v regionálnych zoskupeniach sa môže zjednodušiť aj štrukturálnymi fondmi; zdôrazňuje, že takéto zoskupenia predstavujú veľkú príležitosť najmä pre znevýhodnené regióny; |
| --- | --- |

16.

odporúča, aby členské štáty a Komisia vyčlenili dostatočné finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov na výskum a inovácie, predovšetkým udržateľné inovácie, a aby posilnili výskumné kapacity; zdôrazňuje potrebu podporovať a uplatňovať úspešné modely vo vedomostnom trojuholníku a zabezpečiť udržateľný rozvoj regionálnych výskumných a strategických rámcov zameraných na inovácie v spolupráci s podnikmi, výskumnými strediskami, univerzitami a verejnými orgánmi; zdôrazňuje potenciál znalostných regionálnych inovačných zoskupení v mobilizovaní regionálnej konkurencieschopnosti a víta zahrnutie rozvoja zoskupení do PKI aj 7. rámcového programu (opatrenie Regióny znalostí v 7. rámcovom programe); poukazuje na nové vedomostné a inovačné spoločenstvá (KIC), vytvorené v rámci Európskeho inovačného a technologického inštitútu (ETI), ktoré prepájajú hlavné európske regionálne zoskupenia vedomostí; poznamenáva, že výmena vedomostí v regionálnych zoskupeniach sa môže zjednodušiť aj štrukturálnymi fondmi; zdôrazňuje, že takéto zoskupenia predstavujú veľkú príležitosť najmä pre znevýhodnené regióny;

| 17. | vyzýva regionálne a miestne orgány, aby lepšie využívali štrukturálne fondy na budovanie výskumných, vedomostných a inovačných kapacít vo svojich regiónoch, napríklad prostredníctvom vytvorenia výskumnej infraštruktúry, čím im umožnia podieľať sa na výskumných a inovačných aktivitách EÚ; povzbudzuje regióny, aby si stanovili priority štrukturálnych fondov v oblasti výskumu a vývoja, ktoré budú dopĺňať priority stanovené v rámci FP7, a žiada o dlhodobé plánovanie na regionálnej úrovni s cieľom dosiahnuť súčinnosť vyplývajúcu zo vzájomného tematického dopĺňania sa medzi nástrojmi financovania; |
| --- | --- |

17.

vyzýva regionálne a miestne orgány, aby lepšie využívali štrukturálne fondy na budovanie výskumných, vedomostných a inovačných kapacít vo svojich regiónoch, napríklad prostredníctvom vytvorenia výskumnej infraštruktúry, čím im umožnia podieľať sa na výskumných a inovačných aktivitách EÚ; povzbudzuje regióny, aby si stanovili priority štrukturálnych fondov v oblasti výskumu a vývoja, ktoré budú dopĺňať priority stanovené v rámci FP7, a žiada o dlhodobé plánovanie na regionálnej úrovni s cieľom dosiahnuť súčinnosť vyplývajúcu zo vzájomného tematického dopĺňania sa medzi nástrojmi financovania;

| 18. | zdôrazňuje význam analyzovania, spoločného využívania a integrovania osvedčených postupov týkajúcich sa súčinnosti medzi politickými nástrojmi; v tejto súvislosti víta snahy Komisie o zlepšenie spolupráce medzi útvarmi a vyzýva ju na intenzívnejšie analyzovanie potrieb a potenciálu výskumu a inovácií na regionálnej úrovni, najmä vo vzťahu k získavaniu dostupných kvalitatívnych údajov, ako aj na analyzovanie vzájomných vzťahov s inými nástrojmi v rámci hodnotiacich štúdií týkajúcich sa ktoréhokoľvek z troch nástrojov financovania s cieľom poskytnúť spoločné usmernenia; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje význam analyzovania, spoločného využívania a integrovania osvedčených postupov týkajúcich sa súčinnosti medzi politickými nástrojmi; v tejto súvislosti víta snahy Komisie o zlepšenie spolupráce medzi útvarmi a vyzýva ju na intenzívnejšie analyzovanie potrieb a potenciálu výskumu a inovácií na regionálnej úrovni, najmä vo vzťahu k získavaniu dostupných kvalitatívnych údajov, ako aj na analyzovanie vzájomných vzťahov s inými nástrojmi v rámci hodnotiacich štúdií týkajúcich sa ktoréhokoľvek z troch nástrojov financovania s cieľom poskytnúť spoločné usmernenia;

| 19. | berie s uspokojením do úvahy Praktického sprievodcu možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ; odporúča, aby v budúcnosti boli takéto usmerňujúce poznámky poskytnuté ihneď po nadobudnutí účinnosti právnych rámcov; očakáva pracovný dokument útvarov Komisie obsahujúci príklady súčinnosti v praxi; vyzýva Komisiu, aby tento proces uľahčovala, presadzovala výmenu osvedčených postupov a posúdila možnosť poskytnúť dodatočnú odbornú podporu v oblasti programov finančnej podpory Spoločenstva prostredníctvom metodických pokynov poskytnutých vopred a „príručky“ pre praktické riadenie a správu výskumných a inovačných projektov s cieľom dosiahnuť plánované výsledky; |
| --- | --- |

19.

berie s uspokojením do úvahy Praktického sprievodcu možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ; odporúča, aby v budúcnosti boli takéto usmerňujúce poznámky poskytnuté ihneď po nadobudnutí účinnosti právnych rámcov; očakáva pracovný dokument útvarov Komisie obsahujúci príklady súčinnosti v praxi; vyzýva Komisiu, aby tento proces uľahčovala, presadzovala výmenu osvedčených postupov a posúdila možnosť poskytnúť dodatočnú odbornú podporu v oblasti programov finančnej podpory Spoločenstva prostredníctvom metodických pokynov poskytnutých vopred a „príručky“ pre praktické riadenie a správu výskumných a inovačných projektov s cieľom dosiahnuť plánované výsledky;

| 20. | vyzýva Komisiu, aby zjednodušila byrokraciu v súvislosti so 7. rámcovým programom a PKI s cieľom zvýšiť účinky súčinnosti so štrukturálnymi fondmi; |
| --- | --- |

20.

vyzýva Komisiu, aby zjednodušila byrokraciu v súvislosti so 7. rámcovým programom a PKI s cieľom zvýšiť účinky súčinnosti so štrukturálnymi fondmi;

| 21. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o možnosti zjednodušenia podávania žiadostí z rôznych programov podpory v rámci počítačových programov pomocou jednotných príručiek; |
| --- | --- |

21.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o možnosti zjednodušenia podávania žiadostí z rôznych programov podpory v rámci počítačových programov pomocou jednotných príručiek;

| 22. | povzbudzuje Komisiu, aby pokračovala vo svojich činnostiach zameraných na posilnenie súčinnosti a na pravidelné informovanie Európskeho parlamentu o ich vývoji, najmä o situácii vertikálnej spolupráce medzi EÚ a vnútroštátnymi a regionálnymi subjektmi; |
| --- | --- |

22.

povzbudzuje Komisiu, aby pokračovala vo svojich činnostiach zameraných na posilnenie súčinnosti a na pravidelné informovanie Európskeho parlamentu o ich vývoji, najmä o situácii vertikálnej spolupráce medzi EÚ a vnútroštátnymi a regionálnymi subjektmi;

| 23. | podporuje užšiu spoluprácu medzi kontaktnými miestami pre FP7, manažérmi programov výskumu a vývoja a agentúrami pre inovácie, čím sa umožní financovanie rôznych aspektov alebo fáz projektov výskumu a vývoja z rozličných zdrojov; |
| --- | --- |

23.

podporuje užšiu spoluprácu medzi kontaktnými miestami pre FP7, manažérmi programov výskumu a vývoja a agentúrami pre inovácie, čím sa umožní financovanie rôznych aspektov alebo fáz projektov výskumu a vývoja z rozličných zdrojov;

Odporúčania so zreteľom na ďalšie programové obdobie

| 24. | víta dôraz v návrhu stratégie EÚ do roku 2020 na vzájomnú závislosť medzi politikami, význam politickej integrácie a potreby lepšej súčinnosti a silnejšieho partnerstva pri tvorbe a uskutočňovaní verejných politík; žiada zohľadniť potrebu vyjadrenú mestami a regiónmi, ktorá sa týka komplexnejšieho rámca v troch politických oblastiach, ako aj v štruktúre technického prepojenia v rámci Komisie, vďaka čomu môže monitorovať a koordinovať súčinnosť v oblasti programov inovácií a výskumu a vývoja, a zohľadnenie tejto potreby pri tvorbe a vykonávaní nástrojov financovania EÚ a nariadení o štátnej pomoci; takisto žiada, aby územná súdržnosť zohrávala v tejto súvislosti osobitnú úlohu; |
| --- | --- |

24.

víta dôraz v návrhu stratégie EÚ do roku 2020 na vzájomnú závislosť medzi politikami, význam politickej integrácie a potreby lepšej súčinnosti a silnejšieho partnerstva pri tvorbe a uskutočňovaní verejných politík; žiada zohľadniť potrebu vyjadrenú mestami a regiónmi, ktorá sa týka komplexnejšieho rámca v troch politických oblastiach, ako aj v štruktúre technického prepojenia v rámci Komisie, vďaka čomu môže monitorovať a koordinovať súčinnosť v oblasti programov inovácií a výskumu a vývoja, a zohľadnenie tejto potreby pri tvorbe a vykonávaní nástrojov financovania EÚ a nariadení o štátnej pomoci; takisto žiada, aby územná súdržnosť zohrávala v tejto súvislosti osobitnú úlohu;

| 25. | domnieva sa, že budúce programy v oblasti výskumu, vývoja a inovácií musia dopĺňať úsilie členských štátov, posilniť ich orientáciu a dynamiku so zameraním na obnovenie vedúcej úlohy a šírenie vedomostí, inovácií, rozvoja a vnútroštátnych investícií do výskumu, vývoja a inovácií; |
| --- | --- |

25.

domnieva sa, že budúce programy v oblasti výskumu, vývoja a inovácií musia dopĺňať úsilie členských štátov, posilniť ich orientáciu a dynamiku so zameraním na obnovenie vedúcej úlohy a šírenie vedomostí, inovácií, rozvoja a vnútroštátnych investícií do výskumu, vývoja a inovácií;

| 26. | poznamenáva, že na upevnenie vedomostí a inovácie ako hnacej sily budúceho hospodárskeho rastu je potrebné zlepšiť kvalitu vzdelávania, posilniť výsledky výskumu, podporiť inováciu a prenos vedomostí v celej Únii, plne využívať informačné a komunikačné technológie, zabezpečiť, aby sa inovačné myšlienky stali novými produktmi a službami, ktoré vytvárajú rast a kvalitné pracovné miesta a pomáhajú čeliť výzvam vyplývajúcim zo spoločenských zmien v Európe a vo svete, podporiť podnikanie, venovať prioritnú pozornosť potrebám používateľov a príležitostiam trhu a zabezpečiť dostupné a dostatočné financovanie, v rámci ktorého budú kľúčovú úlohu zohrávať štrukturálne fondy; |
| --- | --- |

26.

poznamenáva, že na upevnenie vedomostí a inovácie ako hnacej sily budúceho hospodárskeho rastu je potrebné zlepšiť kvalitu vzdelávania, posilniť výsledky výskumu, podporiť inováciu a prenos vedomostí v celej Únii, plne využívať informačné a komunikačné technológie, zabezpečiť, aby sa inovačné myšlienky stali novými produktmi a službami, ktoré vytvárajú rast a kvalitné pracovné miesta a pomáhajú čeliť výzvam vyplývajúcim zo spoločenských zmien v Európe a vo svete, podporiť podnikanie, venovať prioritnú pozornosť potrebám používateľov a príležitostiam trhu a zabezpečiť dostupné a dostatočné financovanie, v rámci ktorého budú kľúčovú úlohu zohrávať štrukturálne fondy;

| 27. | podporuje tri vzorové iniciatívy stratégie EÚ do roku 2020 s cieľom dosiahnuť inteligentný rast, ako sú „Únia pre inováciu“, „Mládež v pohybe“ a „Digitálna agenda pre Európu“, pričom pri ich vykonávaní budú veľmi dôležitú úlohu zohrávať štrukturálne fondy; |
| --- | --- |

27.

podporuje tri vzorové iniciatívy stratégie EÚ do roku 2020 s cieľom dosiahnuť inteligentný rast, ako sú „Únia pre inováciu“, „Mládež v pohybe“ a „Digitálna agenda pre Európu“, pričom pri ich vykonávaní budú veľmi dôležitú úlohu zohrávať štrukturálne fondy;

| 28. | berie do úvahy, že silná a dobre financovaná regionálna politika EÚ v prospech všetkých regiónov Európskej únie je predpokladom pre dosahovanie cieľov stratégie EÚ do roku 2020 s cieľom zabezpečiť inteligentný, udržateľný a integračný rast, ktorý sa bude vyznačovať vysokou mierou zamestnanosti a produktivity, ako aj pre dosahovanie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam, ktorý stratégia EÚ do roku 2020 prikladá oblasti výskumu a inovácií; |
| --- | --- |

28.

berie do úvahy, že silná a dobre financovaná regionálna politika EÚ v prospech všetkých regiónov Európskej únie je predpokladom pre dosahovanie cieľov stratégie EÚ do roku 2020 s cieľom zabezpečiť inteligentný, udržateľný a integračný rast, ktorý sa bude vyznačovať vysokou mierou zamestnanosti a produktivity, ako aj pre dosahovanie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam, ktorý stratégia EÚ do roku 2020 prikladá oblasti výskumu a inovácií;

| 29. | zdôrazňuje, že je potrebné zrevidovať a skonsolidovať úlohu nástrojov EÚ zameraných na podporu inovácie (štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, rámcový program pre výskum a vývoj, PKI a Európsky strategický plán energetickej technológie – plán SET), a to s cieľom zracionalizovať administratívne postupy, uľahčiť prístup k finančným prostriedkom, najmä pre MSP, zaviesť mechanizmy inovačných stimulov zameraných na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa inteligentného, udržateľného a integračného rastu a na podporu väčšej spolupráce s EIB; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že je potrebné zrevidovať a skonsolidovať úlohu nástrojov EÚ zameraných na podporu inovácie (štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, rámcový program pre výskum a vývoj, PKI a Európsky strategický plán energetickej technológie – plán SET), a to s cieľom zracionalizovať administratívne postupy, uľahčiť prístup k finančným prostriedkom, najmä pre MSP, zaviesť mechanizmy inovačných stimulov zameraných na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa inteligentného, udržateľného a integračného rastu a na podporu väčšej spolupráce s EIB;

| 30. | domnieva sa, že štrukturálne fondy sú vhodným nástrojom na pomoc miestnym a regionálnym orgánom v ich snahe podporovať tvorivosť a inováciu; zdôrazňuje potrebu väčšej flexibility, aby sa zabezpečilo rýchle využívanie týchto finančných prostriedkov na podporu inovačných podnikateľských iniciatív; v tejto súvislosti zdôrazňuje pridanú hodnotu politiky súdržnosti, v širokom rozsahu predovšetkým pre malé a stredné podniky, ktorým poskytuje ľahko dostupnú podporu a lepší prístup k výskumu a prenosu technológií a inovácií, zameraným na praktické využitie; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že štrukturálne fondy sú vhodným nástrojom na pomoc miestnym a regionálnym orgánom v ich snahe podporovať tvorivosť a inováciu; zdôrazňuje potrebu väčšej flexibility, aby sa zabezpečilo rýchle využívanie týchto finančných prostriedkov na podporu inovačných podnikateľských iniciatív; v tejto súvislosti zdôrazňuje pridanú hodnotu politiky súdržnosti, v širokom rozsahu predovšetkým pre malé a stredné podniky, ktorým poskytuje ľahko dostupnú podporu a lepší prístup k výskumu a prenosu technológií a inovácií, zameraným na praktické využitie;

| 31. | odporúča, aby sa všetky nepoužité prostriedky z daného regiónu na základe ustanovení N+2 a N+3 opätovne presmerovali do regionálnych projektov a iniciatív Spoločenstva; |
| --- | --- |

31.

odporúča, aby sa všetky nepoužité prostriedky z daného regiónu na základe ustanovení N+2 a N+3 opätovne presmerovali do regionálnych projektov a iniciatív Spoločenstva;

| 32. | pripomína, že územná súdržnosť má horizontálny mnohoodvetvový charakter, a preto politiky Únie musia prispievať k jej dosiahnutiu; opakuje, že táto koncepcia nie je obmedzená na účinky regionálnej politiky, ale zameriava sa aj na koordináciu s ďalšími politikami Únie, ktoré sú zacielené na trvalo udržateľný rozvoj a poskytujú hmatateľné výsledky na regionálnej úrovni, s cieľom rozvíjať a plne využívať osobitné formy regionálneho potenciálu a zvýšiť ich dosah na konkrétne územie, čo podporí konkurencieschopnosť a atraktívnosť regiónov a povedie k územnej súdržnosti; zastáva názor, že koncentrácia, spolupráca a prepojenie sú kľúčovými prvkami územnej súdržnosti v záujme dosiahnutia vyváženejšieho územného rozvoja v EÚ; |
| --- | --- |

32.

pripomína, že územná súdržnosť má horizontálny mnohoodvetvový charakter, a preto politiky Únie musia prispievať k jej dosiahnutiu; opakuje, že táto koncepcia nie je obmedzená na účinky regionálnej politiky, ale zameriava sa aj na koordináciu s ďalšími politikami Únie, ktoré sú zacielené na trvalo udržateľný rozvoj a poskytujú hmatateľné výsledky na regionálnej úrovni, s cieľom rozvíjať a plne využívať osobitné formy regionálneho potenciálu a zvýšiť ich dosah na konkrétne územie, čo podporí konkurencieschopnosť a atraktívnosť regiónov a povedie k územnej súdržnosti; zastáva názor, že koncentrácia, spolupráca a prepojenie sú kľúčovými prvkami územnej súdržnosti v záujme dosiahnutia vyváženejšieho územného rozvoja v EÚ;

| 33. | zdôrazňuje potrebu politík, ktoré sú založené na konkrétnom mieste, a zastáva názor, že mestá a regióny by mali podporovať inteligentnú a udržateľnú špecializáciu vymedzením niekoľkých priorít inovácie na základe cieľov EÚ a ich potrieb stanovených v ich regionálnych inovačných stratégiách a zamerať účelové zdroje EÚ na tieto vymedzené priority; zastáva názor, že schopnosť regionálnych politických činiteľov a podnikateľov priťahovať a premieňať vedomosti na udržateľnú konkurenčnú výhodu je rozhodujúca pre hospodársky výkon regiónu s pridanou hodnotou aj pre okolité regióny vrátane častí susediacich členských štátov; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje potrebu politík, ktoré sú založené na konkrétnom mieste, a zastáva názor, že mestá a regióny by mali podporovať inteligentnú a udržateľnú špecializáciu vymedzením niekoľkých priorít inovácie na základe cieľov EÚ a ich potrieb stanovených v ich regionálnych inovačných stratégiách a zamerať účelové zdroje EÚ na tieto vymedzené priority; zastáva názor, že schopnosť regionálnych politických činiteľov a podnikateľov priťahovať a premieňať vedomosti na udržateľnú konkurenčnú výhodu je rozhodujúca pre hospodársky výkon regiónu s pridanou hodnotou aj pre okolité regióny vrátane častí susediacich členských štátov;

| 34. | zdôrazňuje, že výskum a inovácie, najmä v oblasti rozvoja nízkouhlíkových alebo bezuhlíkových emisií a úspor energie, majú kľúčový význam pri riešení globálnych výziev, ako je napríklad zmena klímy, bezpečnosť dodávok energie a zlepšovanie konkurencieschopnosti na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje, že výskum a inovácie, najmä v oblasti rozvoja nízkouhlíkových alebo bezuhlíkových emisií a úspor energie, majú kľúčový význam pri riešení globálnych výziev, ako je napríklad zmena klímy, bezpečnosť dodávok energie a zlepšovanie konkurencieschopnosti na regionálnej a miestnej úrovni;

| 35. | podporuje návrh Výboru regiónov na vytvorenie „virtuálnej siete tvorivosti“ dostupnej pre všetkých (podniky, miestne a regionálne subjekty, ústredné orgány štátnej správy, súkromný sektor a občanov), ktorá by poskytovala poradenstvo, podporu a prístup k rizikovému kapitálu a technickým službám; poznamenáva, že skutočnosť, že ide o virtuálnu sieť, má tú výhodu, že by obyvateľom žijúcich na ostrovoch, najvzdialenejším regiónom, vidieckym, horským a riedko osídleným oblastiam umožnila ľahší prístup k odbornému poradenstvu, vzdelávaniu a vedomostiam, k podpore podnikania a k finančnému poradenstvu; |
| --- | --- |

35.

podporuje návrh Výboru regiónov na vytvorenie „virtuálnej siete tvorivosti“ dostupnej pre všetkých (podniky, miestne a regionálne subjekty, ústredné orgány štátnej správy, súkromný sektor a občanov), ktorá by poskytovala poradenstvo, podporu a prístup k rizikovému kapitálu a technickým službám; poznamenáva, že skutočnosť, že ide o virtuálnu sieť, má tú výhodu, že by obyvateľom žijúcich na ostrovoch, najvzdialenejším regiónom, vidieckym, horským a riedko osídleným oblastiam umožnila ľahší prístup k odbornému poradenstvu, vzdelávaniu a vedomostiam, k podpore podnikania a k finančnému poradenstvu;

| 36. | poznamenáva, že nadnárodná spolupráca je základom 7. rámcového programu a PKI a že územná spolupráca (prostredníctvom nadnárodných, medziregionálnych a cezhraničných programov) je zameraná najmä na štrukturálne fondy; žiada Komisiu, aby v budúcnosti posilnila cieľ európskej územnej spolupráce jeho ďalším presadzovaním; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosti zvýšenia územnej spolupráce v oblasti inovácie v rámci každého cieľa politiky súdržnosti; poukazuje na to, že viac vedomostí o výsledkoch siedmeho rámcového programu a PKI na regionálnej úrovni by uľahčilo praktickú koordináciu medzi regionálnou politikou EÚ a týmito programami; naliehavo žiada Komisiu, aby tejto koordinácii venovala náležitú pozornosť; pobáda členské štáty, aby prijali ďalšie opatrenia zamerané na účinnú nadnárodnú spoluprácu prostredníctvom vyvíjania ucelených regionálnych alebo národných stratégií na dosiahnutie súčinnosti; takisto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zjednodušili prípravu a dostupnosť údajov o tejto problematike; |
| --- | --- |

36.

poznamenáva, že nadnárodná spolupráca je základom 7. rámcového programu a PKI a že územná spolupráca (prostredníctvom nadnárodných, medziregionálnych a cezhraničných programov) je zameraná najmä na štrukturálne fondy; žiada Komisiu, aby v budúcnosti posilnila cieľ európskej územnej spolupráce jeho ďalším presadzovaním; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosti zvýšenia územnej spolupráce v oblasti inovácie v rámci každého cieľa politiky súdržnosti; poukazuje na to, že viac vedomostí o výsledkoch siedmeho rámcového programu a PKI na regionálnej úrovni by uľahčilo praktickú koordináciu medzi regionálnou politikou EÚ a týmito programami; naliehavo žiada Komisiu, aby tejto koordinácii venovala náležitú pozornosť; pobáda členské štáty, aby prijali ďalšie opatrenia zamerané na účinnú nadnárodnú spoluprácu prostredníctvom vyvíjania ucelených regionálnych alebo národných stratégií na dosiahnutie súčinnosti; takisto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zjednodušili prípravu a dostupnosť údajov o tejto problematike;

| 37. | zdôrazňuje, že v rámci siedmeho rámcového programu sa udeľuje podpora nadnárodnej spolupráci v jej rôznych formách v rámci EÚ, ako aj mimo nej v mnohých tematických oblastiach, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam poznatkov a technológie, v rámci ktorých je dôležitá podpora a posilnenie kvality výskumu s cieľom riešiť sociálne, hospodárske, environmentálne a priemyselné výzvy, ktorým čelí Európa; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje, že v rámci siedmeho rámcového programu sa udeľuje podpora nadnárodnej spolupráci v jej rôznych formách v rámci EÚ, ako aj mimo nej v mnohých tematických oblastiach, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam poznatkov a technológie, v rámci ktorých je dôležitá podpora a posilnenie kvality výskumu s cieľom riešiť sociálne, hospodárske, environmentálne a priemyselné výzvy, ktorým čelí Európa;

| 38. | žiada Komisiu, aby analyzovala dosah už prijatých opatrení zameraných na zjednodušenie riadenia štrukturálnych fondov s cieľom pripraviť budúci legislatívny rámec; |
| --- | --- |

38.

žiada Komisiu, aby analyzovala dosah už prijatých opatrení zameraných na zjednodušenie riadenia štrukturálnych fondov s cieľom pripraviť budúci legislatívny rámec;

| 39. | uznáva, že zdieľané aj centralizované riadenie si vyžadujú špecifické pravidlá a že prístup zhora nadol uplatňovaný v rámci siedmeho rámcového programu a PKI a prístup zdola nahor v rámci štrukturálnych fondov majú každý svoje opodstatnenie; zdôrazňuje však potrebu harmonizovať pravidlá, postupy a procesy (pravidlá oprávnenosti, štandardné jednotkové náklady, paušálne sumy atď.) riadiace rôzne nástroje a zabezpečiť lepšiu koordináciu (harmonogramov výziev na predkladanie návrhov, predmetov a typov výziev atď.); vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti v tomto smere, bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov a regiónov v rámci spoločného riadenia, pričom bude podporovať administratívnu kultúru, ktorá presadzuje multidisciplinárny prístup prostredníctvom spoločných medziodvetvových stratégií vo viacerých tematických oblastiach a prostredníctvom nepretržitého dialógu medzi rôznymi politickými spoločenstvami s cieľom posilniť politickú súdržnosť; vyzýva Komisiu, aby zjednodušila administratívu príslušných fondov, a žiada, aby sa zároveň s využívaním súčinností a súčasným zvyšovaním ich dosahu podporovali aj špecifické výhody oboch pilierov podpory; |
| --- | --- |

39.

uznáva, že zdieľané aj centralizované riadenie si vyžadujú špecifické pravidlá a že prístup zhora nadol uplatňovaný v rámci siedmeho rámcového programu a PKI a prístup zdola nahor v rámci štrukturálnych fondov majú každý svoje opodstatnenie; zdôrazňuje však potrebu harmonizovať pravidlá, postupy a procesy (pravidlá oprávnenosti, štandardné jednotkové náklady, paušálne sumy atď.) riadiace rôzne nástroje a zabezpečiť lepšiu koordináciu (harmonogramov výziev na predkladanie návrhov, predmetov a typov výziev atď.); vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti v tomto smere, bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov a regiónov v rámci spoločného riadenia, pričom bude podporovať administratívnu kultúru, ktorá presadzuje multidisciplinárny prístup prostredníctvom spoločných medziodvetvových stratégií vo viacerých tematických oblastiach a prostredníctvom nepretržitého dialógu medzi rôznymi politickými spoločenstvami s cieľom posilniť politickú súdržnosť; vyzýva Komisiu, aby zjednodušila administratívu príslušných fondov, a žiada, aby sa zároveň s využívaním súčinností a súčasným zvyšovaním ich dosahu podporovali aj špecifické výhody oboch pilierov podpory;

| 40. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že pripravovaný výskumný a inovačný plán sa vypracuje s cieľom posilniť synergie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami pre výskum a inovácie (FP7, CIP); |
| --- | --- |

40.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že pripravovaný výskumný a inovačný plán sa vypracuje s cieľom posilniť synergie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami pre výskum a inovácie (FP7, CIP);

| 41. | opakuje svoju výzvu Komisii, aby vyvinula špecifické hodnotiace kritériá na posúdenie inovačných projektov a aby zvážila navrhnutie budúcich regulačných stimulov na realizáciu inovačných opatrení; |
| --- | --- |

41.

opakuje svoju výzvu Komisii, aby vyvinula špecifické hodnotiace kritériá na posúdenie inovačných projektov a aby zvážila navrhnutie budúcich regulačných stimulov na realizáciu inovačných opatrení;

| 42. | uvedomuje si jasnú potrebu väčšieho množstva odborných znalostí na regionálnej úrovni, pokiaľ ide o podávanie žiadostí o financovanie, administratívne a finančné postupy, správu fondov a finančné inžinierstvo; vyzýva Komisiu, aby zvážila uskutočniteľnosť poskytnutia ďalšej odbornej podpory a zabezpečenia užšej spolupráce medzi európskou sieťou podnikov (Enterprise Europe Network) a riadiacimi orgánmi štrukturálnych fondov a užšieho prepojenia medzi iniciatívou vedúcich trhov, technologickými platformami a regionálnymi technologickými plánmi; |
| --- | --- |

42.

uvedomuje si jasnú potrebu väčšieho množstva odborných znalostí na regionálnej úrovni, pokiaľ ide o podávanie žiadostí o financovanie, administratívne a finančné postupy, správu fondov a finančné inžinierstvo; vyzýva Komisiu, aby zvážila uskutočniteľnosť poskytnutia ďalšej odbornej podpory a zabezpečenia užšej spolupráce medzi európskou sieťou podnikov (Enterprise Europe Network) a riadiacimi orgánmi štrukturálnych fondov a užšieho prepojenia medzi iniciatívou vedúcich trhov, technologickými platformami a regionálnymi technologickými plánmi;

| 43. | zdôrazňuje význam zohľadnenia rovnakých príležitostí pri posudzovaní vhodnosti projektov a určovaní prístupu k financovaniu zo štrukturálnych fondov a ostatných nástrojov Spoločenstva; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje význam zohľadnenia rovnakých príležitostí pri posudzovaní vhodnosti projektov a určovaní prístupu k financovaniu zo štrukturálnych fondov a ostatných nástrojov Spoločenstva;

| 44. | zdôrazňuje význam lepšej pomoci pri vykonávaní politík a programov, ktoré zlepšujú súčinnosť v rámci reťazca infraštruktúry výskumu a vývoja – inovácia – tvorba pracovných miest; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje význam lepšej pomoci pri vykonávaní politík a programov, ktoré zlepšujú súčinnosť v rámci reťazca infraštruktúry výskumu a vývoja – inovácia – tvorba pracovných miest;

| 45. | domnieva sa, že veľké infraštruktúry zamerané na výskum a spolufinancované prostredníctvom štrukturálnych fondov by mali podliehať vyššej miere hodnotenia medzinárodnou radou partnerských orgánov, čo bude mať priaznivý účinok na efektívne využívanie prostriedkov vyčlenených zo štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

45.

domnieva sa, že veľké infraštruktúry zamerané na výskum a spolufinancované prostredníctvom štrukturálnych fondov by mali podliehať vyššej miere hodnotenia medzinárodnou radou partnerských orgánov, čo bude mať priaznivý účinok na efektívne využívanie prostriedkov vyčlenených zo štrukturálnych fondov;

| 46. | je presvedčený, že záväzok zo strany politického vedenia je nevyhnutným predpokladom pre súdržnosť výskumnej a inovačnej politiky a zároveň nástrojom na jej posilnenie; so zreteľom na túto skutočnosť vyzýva k vytvoreniu strategického politického rámca pre výskum a inovácie, ktorý by zohľadňoval pokrok, nové informácie a meniace sa okolnosti a ktorý by bol v súlade s národnými cieľmi a prioritami pre hospodársky a sociálny rozvoj; |
| --- | --- |

46.

je presvedčený, že záväzok zo strany politického vedenia je nevyhnutným predpokladom pre súdržnosť výskumnej a inovačnej politiky a zároveň nástrojom na jej posilnenie; so zreteľom na túto skutočnosť vyzýva k vytvoreniu strategického politického rámca pre výskum a inovácie, ktorý by zohľadňoval pokrok, nové informácie a meniace sa okolnosti a ktorý by bol v súlade s národnými cieľmi a prioritami pre hospodársky a sociálny rozvoj;

| 47. | pripomína, že neformálne mechanizmy v Rade, ktorými sa upravuje územná súdržnosť a územné plánovanie, by sa mali nahradiť formálnejšími štruktúrami; zastáva názor, že tento vývoj spolu s vytvorením a posilnením integrovaných štruktúr pre všetky témy bude viesť k lepšiemu koordinovaniu politík; |
| --- | --- |

47.

pripomína, že neformálne mechanizmy v Rade, ktorými sa upravuje územná súdržnosť a územné plánovanie, by sa mali nahradiť formálnejšími štruktúrami; zastáva názor, že tento vývoj spolu s vytvorením a posilnením integrovaných štruktúr pre všetky témy bude viesť k lepšiemu koordinovaniu politík;

*

* *

| 48. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

48.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(3)  Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15.

(5)  Prijaté texty, P6_TA(2007)0184.

(6)  Prijaté texty, P6_TA(2007)0212.

(7)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0163.

(8)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0156.

(9)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0165.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/112 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/112

---

Štvrtok 20. mája 2010Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v súvislosti s hospodárskou obnovou

P7_TA(2010)0190

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o dlhodobej udržateľnosti verejných financií v súvislosti s hospodárskou obnovou (2010/2038(INI))

2011/C 161 E/17

Európsky parlament,

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 12. augusta 2009 o verejných financiách v HMÚ – 2009 (SEK(2009)1120),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2009 s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií pre oživenie hospodárstva (KOM(2009)0545),

so zreteľom na odporúčanie Komisie z 28. januára 2009 o odporúčaní Rady týkajúcom sa aktualizácie všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva na rok 2009 a vykonávania politík zamestnanosti členských štátov (KOM(2009)0034),

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. novembra 2008 o EMU@10: prvých desať rokov existencie Hospodárskej a menovej únie a výzvy do budúcnosti (1),

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2009 o Pláne hospodárskej obnovy Európy (2),

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. januára 2009 o verejných financiách v HMÚ 2007 – 2008 (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2008 o výročnej správe Európskej centrálnej banky za rok 2007 (4),

so zreteľom na odporúčania pittsburského samitu obsahujúce výzvu pokračovať v úsilí o podporu rastu, pokiaľ sa oživenie nepotvrdí,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre rozpočet (A7-0147/2010),

| A. | keďže Komisia vo svojom oznámení vyjadrila obavy o dlhodobú udržateľnosť verejných financií vo vzťahu k vysokým úrovniam schodkov a zadlženosti, a to najmä vzhľadom na starnutie obyvateľstva, a keďže vo väčšine členských štátov sa vypočítalo, že vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval bude päť až dvadsaťnásobný v porovnaní s vplyvom súčasnej hospodárskej krízy, |
| --- | --- |

A.

keďže Komisia vo svojom oznámení vyjadrila obavy o dlhodobú udržateľnosť verejných financií vo vzťahu k vysokým úrovniam schodkov a zadlženosti, a to najmä vzhľadom na starnutie obyvateľstva, a keďže vo väčšine členských štátov sa vypočítalo, že vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval bude päť až dvadsaťnásobný v porovnaní s vplyvom súčasnej hospodárskej krízy,

| B. | keďže Pakt stability a rastu napriek revízii v roku 2005 nestačil na to, aby sa zabránilo súčasnej kríze, |
| --- | --- |

B.

keďže Pakt stability a rastu napriek revízii v roku 2005 nestačil na to, aby sa zabránilo súčasnej kríze,

| C. | keďže existuje naliehavá potreba hlbšie preskúmať klesajúcu mieru pôrodnosti v Európskej únii, ako aj jej príčiny a dôsledky s cieľom zvrátiť tento znepokojujúci trend, |
| --- | --- |

C.

keďže existuje naliehavá potreba hlbšie preskúmať klesajúcu mieru pôrodnosti v Európskej únii, ako aj jej príčiny a dôsledky s cieľom zvrátiť tento znepokojujúci trend,

| D. | keďže fiškálna politika nie je udržateľná, ak znamená nadmernú akumuláciu dlhu verejných financií, |
| --- | --- |

D.

keďže fiškálna politika nie je udržateľná, ak znamená nadmernú akumuláciu dlhu verejných financií,

| E. | keďže vzhľadom na prognózy, o ktoré sa oznámenie opiera, ako aj skutočnosť, že starnutie obyvateľstva bude mať závažný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií európskych krajín, je časový horizont politiky do roku 2060 primeraný, |
| --- | --- |

E.

keďže vzhľadom na prognózy, o ktoré sa oznámenie opiera, ako aj skutočnosť, že starnutie obyvateľstva bude mať závažný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií európskych krajín, je časový horizont politiky do roku 2060 primeraný,

| F. | keďže v dôsledku zvýšenia dlhu a schodku členských štátov počas krízy a predpokladaného demografického vývoja sa z fiškálnej udržateľnosti stane akútny problém, |
| --- | --- |

F.

keďže v dôsledku zvýšenia dlhu a schodku členských štátov počas krízy a predpokladaného demografického vývoja sa z fiškálnej udržateľnosti stane akútny problém,

| G. | keďže dlhodobé demografické zmeny vo všetkých členských štátoch EÚ, najmä starnutie obyvateľstva, majú dosah na financovanie vnútroštátnych programov dôchodkového zabezpečenia, |
| --- | --- |

G.

keďže dlhodobé demografické zmeny vo všetkých členských štátoch EÚ, najmä starnutie obyvateľstva, majú dosah na financovanie vnútroštátnych programov dôchodkového zabezpečenia,

| H. | keďže niektoré členské štáty neprijali dostatočné opatrenia na zníženie administratívnych výdavkov, získanie kontroly nad výdavkami na zdravotnú starostlivosť a uskutočnenie reformy zdravotníckych a dôchodkových systémov a keďže všetky ostatné členské štáty by mali prijať najlepšie postupy v tejto oblasti, |
| --- | --- |

H.

keďže niektoré členské štáty neprijali dostatočné opatrenia na zníženie administratívnych výdavkov, získanie kontroly nad výdavkami na zdravotnú starostlivosť a uskutočnenie reformy zdravotníckych a dôchodkových systémov a keďže všetky ostatné členské štáty by mali prijať najlepšie postupy v tejto oblasti,

| I. | keďže schodky a miera zadlženosti všetkých členských štátov sa v priebehu roka 2009 zvýšili z dôvodu poklesu daňových príjmov zapríčineného krízou, ako aj realizácie mimoriadnych opatrení na oživenie, |
| --- | --- |

I.

keďže schodky a miera zadlženosti všetkých členských štátov sa v priebehu roka 2009 zvýšili z dôvodu poklesu daňových príjmov zapríčineného krízou, ako aj realizácie mimoriadnych opatrení na oživenie,

| J. | keďže Európska rada v reakcii na prvé známky oživenia v septembri 2009 odporučila, aby sa fiškálne politiky „preorientovali smerom k dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, a zdôraznila, že „stratégie ukončenia krízy je potrebné vypracovať koordinovaným spôsobom hneď, ako sa oživenie potvrdí, a zohľadniť pritom špecifickú situáciu jednotlivých krajín“, |
| --- | --- |

J.

keďže Európska rada v reakcii na prvé známky oživenia v septembri 2009 odporučila, aby sa fiškálne politiky „preorientovali smerom k dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, a zdôraznila, že „stratégie ukončenia krízy je potrebné vypracovať koordinovaným spôsobom hneď, ako sa oživenie potvrdí, a zohľadniť pritom špecifickú situáciu jednotlivých krajín“,

| K. | keďže v tomto období bolo možné pozorovať priamoúmerný vzťah medzi vhodnou politikou verejných financií a odolnosťou hospodárstva danej krajiny, |
| --- | --- |

K.

keďže v tomto období bolo možné pozorovať priamoúmerný vzťah medzi vhodnou politikou verejných financií a odolnosťou hospodárstva danej krajiny,

| L. | keďže zvyšovanie verejného dlhu kladie veľkú záťaž na budúce generácie, |
| --- | --- |

L.

keďže zvyšovanie verejného dlhu kladie veľkú záťaž na budúce generácie,

| M. | keďže verejný dlh v niektorých členských štátoch sa zvýšil v takej miere, že podkopáva stabilitu a jeho výsledkom sú vysoké verejné výdavky na splácanie úrokov na úkor čoraz dôležitejších výdavkov na zdravotnícke a dôchodkového systémy, |
| --- | --- |

M.

keďže verejný dlh v niektorých členských štátoch sa zvýšil v takej miere, že podkopáva stabilitu a jeho výsledkom sú vysoké verejné výdavky na splácanie úrokov na úkor čoraz dôležitejších výdavkov na zdravotnícke a dôchodkového systémy,

| N. | keďže vyššie verejné zadlžovanie narúša finančné trhy tým, že sa zvyšujú úrokové sadzby, čo má nepriaznivé následky na domácnosti a na investície do nových pracovných miest, |
| --- | --- |

N.

keďže vyššie verejné zadlžovanie narúša finančné trhy tým, že sa zvyšujú úrokové sadzby, čo má nepriaznivé následky na domácnosti a na investície do nových pracovných miest,

| O. | keďže nedostatok účinného riadenia v oblasti štatistiky alebo nezávislých štatistických inštitúcií v členských štátoch podkopáva integritu a udržateľnosť verejných financií, |
| --- | --- |

O.

keďže nedostatok účinného riadenia v oblasti štatistiky alebo nezávislých štatistických inštitúcií v členských štátoch podkopáva integritu a udržateľnosť verejných financií,

| P. | keďže iné časti sveta, ktoré donedávna konkurovali produkciou tovaru s nízkou kvalitou, teraz vstupujú do segmentov s vysokou kvalitou; keďže títo konkurenti používajú vyspelé technológie, pričom stále vyplácajú pomerne nízke hodinové mzdy, nemusia zápasiť s nepriaznivým demografickým vývojom a jednotliví zamestnanci za život celkovo odpracujú veľké množstvo hodín; keďže plná zamestnanosť bola v Európe naposledy dosiahnutá pred ropnou krízou z roku 1973, ale napriek tomu zostáva cieľom, o ktorého dosiahnutie sa EÚ musí snažiť v súlade s duchom zmlúv a bez toho, aby sa vzdala vysokej úrovne sociálnej ochrany a ľudského rozvoja, |
| --- | --- |

P.

keďže iné časti sveta, ktoré donedávna konkurovali produkciou tovaru s nízkou kvalitou, teraz vstupujú do segmentov s vysokou kvalitou; keďže títo konkurenti používajú vyspelé technológie, pričom stále vyplácajú pomerne nízke hodinové mzdy, nemusia zápasiť s nepriaznivým demografickým vývojom a jednotliví zamestnanci za život celkovo odpracujú veľké množstvo hodín; keďže plná zamestnanosť bola v Európe naposledy dosiahnutá pred ropnou krízou z roku 1973, ale napriek tomu zostáva cieľom, o ktorého dosiahnutie sa EÚ musí snažiť v súlade s duchom zmlúv a bez toho, aby sa vzdala vysokej úrovne sociálnej ochrany a ľudského rozvoja,

| Q. | keďže existuje viacero prostriedkov na skrátenie stabilizačného intervalu, napríklad zvýšenie všeobecnej produktivity a predovšetkým zvýšenie produktivity služieb sociálneho zabezpečenia, zvýšenie veku odchodu do dôchodku, zvýšenie miery pôrodnosti alebo zvýšenie počtu prisťahovalcov, |
| --- | --- |

Q.

keďže existuje viacero prostriedkov na skrátenie stabilizačného intervalu, napríklad zvýšenie všeobecnej produktivity a predovšetkým zvýšenie produktivity služieb sociálneho zabezpečenia, zvýšenie veku odchodu do dôchodku, zvýšenie miery pôrodnosti alebo zvýšenie počtu prisťahovalcov,

| R. | keďže demografický vývoj je ovplyvňovaný zmenami miery plodnosti, ktoré do veľkej miery závisia od stimulov a príspevkov pre matky, ako aj migračných tokov, |
| --- | --- |

R.

keďže demografický vývoj je ovplyvňovaný zmenami miery plodnosti, ktoré do veľkej miery závisia od stimulov a príspevkov pre matky, ako aj migračných tokov,

| S. | keďže súčasná miera zadlženosti a úroveň schodku ohrozuje samotnú existenciu sociálneho štátu, |
| --- | --- |

S.

keďže súčasná miera zadlženosti a úroveň schodku ohrozuje samotnú existenciu sociálneho štátu,

| T. | keďže nedostatočné uplatňovanie štrukturálnych reforiem a nedostatočná konsolidácia verejných financií budú mať nepriaznivý vplyv na výdavky na zdravotníctvo, dôchodkový systém a zamestnanosť, |
| --- | --- |

T.

keďže nedostatočné uplatňovanie štrukturálnych reforiem a nedostatočná konsolidácia verejných financií budú mať nepriaznivý vplyv na výdavky na zdravotníctvo, dôchodkový systém a zamestnanosť,

| U. | keďže mnoho členských štátov porušuje Pakt stability a rastu a keďže jeho riadne dodržiavanie by zmiernilo negatívne dôsledky krízy, |
| --- | --- |

U.

keďže mnoho členských štátov porušuje Pakt stability a rastu a keďže jeho riadne dodržiavanie by zmiernilo negatívne dôsledky krízy,

| V. | keďže udržateľnosť verejných financií má kľúčový význam nielen pre Európu ako celok, ale konkrétne aj pre rozpočet Európskej únie, |
| --- | --- |

V.

keďže udržateľnosť verejných financií má kľúčový význam nielen pre Európu ako celok, ale konkrétne aj pre rozpočet Európskej únie,

| W. | keďže všeobecné zásady a základné predpoklady udržateľnosti by sa mali uplatňovať aj na rozpočet Európskej únie, hoci je v súčasnosti obmedzený na približne 1 % z celkového európskeho HND, |
| --- | --- |

W.

keďže všeobecné zásady a základné predpoklady udržateľnosti by sa mali uplatňovať aj na rozpočet Európskej únie, hoci je v súčasnosti obmedzený na približne 1 % z celkového európskeho HND,

| 1. | vyjadruje hlboké obavy o dlhodobú udržateľnosť verejných financií v dôsledku finančných a hospodárskych kríz; pripomína, že úsilie vyvinuté v rámci Paktu stability a rastu pred vypuknutím kríz bolo vo veľmi veľkej miere zamerané na riešenie čoraz väčšieho demografického problému; uznáva, že toto úsilie bolo z veľkej časti zmarené v dôsledku toho, že bolo potrebné dramaticky zvýšiť verejné výdavky s cieľom zabrániť celosvetovému kolapsu finančného systému a zmierniť sociálne dôsledky týchto problémov; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje hlboké obavy o dlhodobú udržateľnosť verejných financií v dôsledku finančných a hospodárskych kríz; pripomína, že úsilie vyvinuté v rámci Paktu stability a rastu pred vypuknutím kríz bolo vo veľmi veľkej miere zamerané na riešenie čoraz väčšieho demografického problému; uznáva, že toto úsilie bolo z veľkej časti zmarené v dôsledku toho, že bolo potrebné dramaticky zvýšiť verejné výdavky s cieľom zabrániť celosvetovému kolapsu finančného systému a zmierniť sociálne dôsledky týchto problémov;

| 2. | vyslovuje poľutovanie nad tým, že ešte pred tým, ako kríza vôbec začala, boli výsledky viacerých členských štátov v oblasti konsolidácie verejných financií neuspokojivé napriek tomu, že hospodárske podmienky boli priaznivé; zdôrazňuje, že tým došlo k porušeniu preventívnej časti Paktu stability a rastu, najmä po jeho reforme z roku 2005, a k podstatnému oslabeniu schopnosti členských štátov vykonávať proticyklické opatrenia po vypuknutí krízy, čo viedlo k ďalšej neistote, vyššej nezamestnanosti a väčším sociálnym problémom; |
| --- | --- |

2.

vyslovuje poľutovanie nad tým, že ešte pred tým, ako kríza vôbec začala, boli výsledky viacerých členských štátov v oblasti konsolidácie verejných financií neuspokojivé napriek tomu, že hospodárske podmienky boli priaznivé; zdôrazňuje, že tým došlo k porušeniu preventívnej časti Paktu stability a rastu, najmä po jeho reforme z roku 2005, a k podstatnému oslabeniu schopnosti členských štátov vykonávať proticyklické opatrenia po vypuknutí krízy, čo viedlo k ďalšej neistote, vyššej nezamestnanosti a väčším sociálnym problémom;

| 3. | uvedomuje si, že súčasnú úroveň verejných výdavkov nemožno udržať navždy; víta rozhodnutie Európskej rady, že o balíku nadväzujúcich podporných opatrení rozhodne až po dôkladnej analýze výsledkov súčasného balíka opatrení a až keď sa jasne preukáže, že je potrebné prijať ďalšie opatrenia; |
| --- | --- |

3.

uvedomuje si, že súčasnú úroveň verejných výdavkov nemožno udržať navždy; víta rozhodnutie Európskej rady, že o balíku nadväzujúcich podporných opatrení rozhodne až po dôkladnej analýze výsledkov súčasného balíka opatrení a až keď sa jasne preukáže, že je potrebné prijať ďalšie opatrenia;

| 4. | uznáva, že kroky zamerané na zabránenie kolapsu finančného systému boli úspešné, hoci aj naďalej je veľmi potrebné zachovať obozretnosť; očakáva zníženie finančnej záťaže súvisiacej so záchranou bankového sektora; oceňuje koordinovaný prístup centrálnych bánk, ktorý umožnil dosiahnuť tento cieľ; v plnej miere podporuje reformu systému obozretného dohľadu a reformu rámca finančnej architektúry; |
| --- | --- |

4.

uznáva, že kroky zamerané na zabránenie kolapsu finančného systému boli úspešné, hoci aj naďalej je veľmi potrebné zachovať obozretnosť; očakáva zníženie finančnej záťaže súvisiacej so záchranou bankového sektora; oceňuje koordinovaný prístup centrálnych bánk, ktorý umožnil dosiahnuť tento cieľ; v plnej miere podporuje reformu systému obozretného dohľadu a reformu rámca finančnej architektúry;

| 5. | zdôrazňuje, že cieľom Paktu stability a rastu z dlhodobého hľadiska musí byť rovnováha alebo prebytok, čo si vyžaduje hospodárenie s prebytkom v priaznivých hospodárskych obdobiach a transparentné financovanie systémov dôchodkového zabezpečenia v rámci verejných rozpočtov alebo prostredníctvom súkromných systémov; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že cieľom Paktu stability a rastu z dlhodobého hľadiska musí byť rovnováha alebo prebytok, čo si vyžaduje hospodárenie s prebytkom v priaznivých hospodárskych obdobiach a transparentné financovanie systémov dôchodkového zabezpečenia v rámci verejných rozpočtov alebo prostredníctvom súkromných systémov;

| 6. | zdôrazňuje, že dlhodobá udržateľnosť verejných financií je nevyhnutná pre stabilitu a rast, ako aj pre zachovanie vhodnej úrovne verejných výdavkov; zdôrazňuje, že vysoká miera zadlženosti a úroveň schodkov ohrozujú udržateľnosť a budú mať nepriaznivý vplyv na výdavky na zdravotníctvo, dôchodkový systém a zamestnanosť; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že dlhodobá udržateľnosť verejných financií je nevyhnutná pre stabilitu a rast, ako aj pre zachovanie vhodnej úrovne verejných výdavkov; zdôrazňuje, že vysoká miera zadlženosti a úroveň schodkov ohrozujú udržateľnosť a budú mať nepriaznivý vplyv na výdavky na zdravotníctvo, dôchodkový systém a zamestnanosť;

| 7. | vyjadruje hlboké znepokojenie, pokiaľ ide o vysokú mieru zadlženosti a úroveň schodkov v členských štátoch; varuje pred využívaním krízy ako zámienky na to, aby sa neuskutočnila konsolidácia verejných financií, neznížili sa verejné výdavky a nezaviedli sa štrukturálne reformy, pretože všetko uvedené je nevyhnutné na to, aby sa opäť dosiahol rast a zamestnanosť; |
| --- | --- |

7.

vyjadruje hlboké znepokojenie, pokiaľ ide o vysokú mieru zadlženosti a úroveň schodkov v členských štátoch; varuje pred využívaním krízy ako zámienky na to, aby sa neuskutočnila konsolidácia verejných financií, neznížili sa verejné výdavky a nezaviedli sa štrukturálne reformy, pretože všetko uvedené je nevyhnutné na to, aby sa opäť dosiahol rast a zamestnanosť;

| 8. | zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií a zníženie úrovne schodku a miery zadlženosti sú nevyhnutné na zachovanie moderného sociálneho štátu a systému prerozdelenia, ktorý dbá o spoločnosť ako celok, no podporuje predovšetkým jej menej privilegované vrstvy; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií a zníženie úrovne schodku a miery zadlženosti sú nevyhnutné na zachovanie moderného sociálneho štátu a systému prerozdelenia, ktorý dbá o spoločnosť ako celok, no podporuje predovšetkým jej menej privilegované vrstvy;

| 9. | zdôrazňuje, že ak bude verejný dlh a úrokové miery aj naďalej rásť, náklady v podobe splátok úrokov už súčasné i budúce generácie nebudú schopné niesť bez toho, aby došlo k ohrozeniu modelov sociálneho štátu; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že ak bude verejný dlh a úrokové miery aj naďalej rásť, náklady v podobe splátok úrokov už súčasné i budúce generácie nebudú schopné niesť bez toho, aby došlo k ohrozeniu modelov sociálneho štátu;

| 10. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že mnoho členských štátov porušuje Pakt stability a rastu; vyslovuje hlboké poľutovanie nad tým, že členské štáty neskonsolidovali svoje verejné financie v časoch pred krízou, keď boli hospodárske podmienky priaznivé; súhlasí s vyhlásením Komisie, že udržateľnosť dlhu mala mať veľmi významné miesto a jednoznačnú úlohu pri postupoch dohľadu; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila prísne dodržiavanie Paktu stability a rastu; |
| --- | --- |

10.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že mnoho členských štátov porušuje Pakt stability a rastu; vyslovuje hlboké poľutovanie nad tým, že členské štáty neskonsolidovali svoje verejné financie v časoch pred krízou, keď boli hospodárske podmienky priaznivé; súhlasí s vyhlásením Komisie, že udržateľnosť dlhu mala mať veľmi významné miesto a jednoznačnú úlohu pri postupoch dohľadu; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila prísne dodržiavanie Paktu stability a rastu;

| 11. | varuje pred náhlym ukončením podpory reálnemu hospodárstvu, aby sa predišlo vzniku ďalšieho hospodárskeho poklesu; upozorňuje na neželané negatívne účinky buď predčasného zrušenia podporných opatrení, alebo pridlhého otáľania s prijatím nápravných opatrení v oblasti udržateľnosti verejných financií; pripomína, že tieto opatrenia mali výslovne byť včasné, cielené a dočasné; víta prácu Komisie na stratégii ukončenia súčasných núdzových opatrení; podporuje Komisiu v diferencovanom prístupe k stratégiám ukončenia v jednotlivých krajinách z hľadiska rozsahu a času; usudzuje, že ukončovanie opatrení v prvej skupine krajín sa začne v roku 2011; nabáda členské štáty, aby vyvinuli maximálne úsilie s cieľom zaviesť stratégie ukončenia čo najskôr a čo najdôraznejšie; |
| --- | --- |

11.

varuje pred náhlym ukončením podpory reálnemu hospodárstvu, aby sa predišlo vzniku ďalšieho hospodárskeho poklesu; upozorňuje na neželané negatívne účinky buď predčasného zrušenia podporných opatrení, alebo pridlhého otáľania s prijatím nápravných opatrení v oblasti udržateľnosti verejných financií; pripomína, že tieto opatrenia mali výslovne byť včasné, cielené a dočasné; víta prácu Komisie na stratégii ukončenia súčasných núdzových opatrení; podporuje Komisiu v diferencovanom prístupe k stratégiám ukončenia v jednotlivých krajinách z hľadiska rozsahu a času; usudzuje, že ukončovanie opatrení v prvej skupine krajín sa začne v roku 2011; nabáda členské štáty, aby vyvinuli maximálne úsilie s cieľom zaviesť stratégie ukončenia čo najskôr a čo najdôraznejšie;

| 12. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala zelenú knihu o miere pôrodnosti v Európskej únii s cieľom odhaliť príčiny a dôsledky jej klesajúceho trendu, ako aj riešenia a alternatívy v súvislosti s týmto problémom; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala zelenú knihu o miere pôrodnosti v Európskej únii s cieľom odhaliť príčiny a dôsledky jej klesajúceho trendu, ako aj riešenia a alternatívy v súvislosti s týmto problémom;

| 13. | domnieva sa, že fiškálna stratégia ukončenia by mala začať pred menovou stratégiou ukončenia, aby sa mohla menová stratégia ukončenia správne uplatňovať, čím sa zaistí, že ECB, ktorá úspešne zabránila nástupu deflácie, rovnako dobre zabezpečí, aby inflácia nezničila proces obnovy; chápe, že ECB naznačila, že ak včas nedôjde k fiškálnym obmedzeniam, bude, žiaľ, nútená uplatňovať prísnejšiu menovú politiku, ako sa očakávalo; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že fiškálna stratégia ukončenia by mala začať pred menovou stratégiou ukončenia, aby sa mohla menová stratégia ukončenia správne uplatňovať, čím sa zaistí, že ECB, ktorá úspešne zabránila nástupu deflácie, rovnako dobre zabezpečí, aby inflácia nezničila proces obnovy; chápe, že ECB naznačila, že ak včas nedôjde k fiškálnym obmedzeniam, bude, žiaľ, nútená uplatňovať prísnejšiu menovú politiku, ako sa očakávalo;

| 14. | zdôrazňuje, že zníženie finančných stimulov musí byť spojené s úsilím o vytvorenie dynamickejšieho a konkurencieschopnejšieho vnútorného trhu, ktorý bude príťažlivejší pre investície; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že zníženie finančných stimulov musí byť spojené s úsilím o vytvorenie dynamickejšieho a konkurencieschopnejšieho vnútorného trhu, ktorý bude príťažlivejší pre investície;

| 15. | zdôrazňuje, že postupné a kontrolované ukončenie vytvárania schodkov má kľúčový význam pre udržanie nízkych úrokových sadzieb a obmedzeného dlhového zaťaženia, čím sa zabezpečí schopnosť zachovať výdavky na sociálne zabezpečenie a životnú úroveň domácností; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že postupné a kontrolované ukončenie vytvárania schodkov má kľúčový význam pre udržanie nízkych úrokových sadzieb a obmedzeného dlhového zaťaženia, čím sa zabezpečí schopnosť zachovať výdavky na sociálne zabezpečenie a životnú úroveň domácností;

| 16. | zdôrazňuje, že nízke úrokové sadzby podporujú investície a obnovu; uvedomuje si dôsledky intenzívneho zadlžovania vlád na úrokové sadzby; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že to viedlo k veľkým rozpätiam v úrokových sadzbách v rámci EÚ; upozorňuje členské štáty, aby zohľadňovali vplyv svojich rozhodnutí o rozpočtových otázkach na trhové úrokové sadzby; zastáva názor, že zdravé verejné financie sú nevyhnutným predpokladom bezpečných pracovných miest; zdôrazňuje, že zvyšovaním nákladov na požičiavanie vlády zvyšujú aj zaťaženie svojich vlastných rozpočtov; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že nízke úrokové sadzby podporujú investície a obnovu; uvedomuje si dôsledky intenzívneho zadlžovania vlád na úrokové sadzby; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že to viedlo k veľkým rozpätiam v úrokových sadzbách v rámci EÚ; upozorňuje členské štáty, aby zohľadňovali vplyv svojich rozhodnutí o rozpočtových otázkach na trhové úrokové sadzby; zastáva názor, že zdravé verejné financie sú nevyhnutným predpokladom bezpečných pracovných miest; zdôrazňuje, že zvyšovaním nákladov na požičiavanie vlády zvyšujú aj zaťaženie svojich vlastných rozpočtov;

| 17. | poukazuje na skutočnosť, že proticyklické účinky Paktu stability a rastu môžu fungovať, len ak členské štáty účinne dosahujú rozpočtové prebytky v priaznivých hospodárskych obdobiach; v tejto súvislosti vyzýva aj na lepšie uplatňovanie preventívnej časti Paktu stability a rastu; žiada, aby došlo k zmene prístupu, keď sa finančné prostriedky najprv minú a až neskôr splácajú, na zásadu, že treba šetriť, pretože v budúcnosti môže nastať núdzová situácia; pripomína, že Pakt stability a rastu od členských štátov vyžaduje, aby ich rozpočet bol zo strednodobého hľadiska vyrovnaný alebo v prebytku, čo znamená že schodok na úrovni 3 % nie je cieľ, ale najväčšia povolená odchýlka, čo platí aj po reforme Paktu stability a rastu; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na skutočnosť, že proticyklické účinky Paktu stability a rastu môžu fungovať, len ak členské štáty účinne dosahujú rozpočtové prebytky v priaznivých hospodárskych obdobiach; v tejto súvislosti vyzýva aj na lepšie uplatňovanie preventívnej časti Paktu stability a rastu; žiada, aby došlo k zmene prístupu, keď sa finančné prostriedky najprv minú a až neskôr splácajú, na zásadu, že treba šetriť, pretože v budúcnosti môže nastať núdzová situácia; pripomína, že Pakt stability a rastu od členských štátov vyžaduje, aby ich rozpočet bol zo strednodobého hľadiska vyrovnaný alebo v prebytku, čo znamená že schodok na úrovni 3 % nie je cieľ, ale najväčšia povolená odchýlka, čo platí aj po reforme Paktu stability a rastu;

| 18. | žiada, aby sa súčasne s uplatňovaním podporných balíkov vykonávali štrukturálne reformy s cieľom zabrániť vzniku ďalších kríz, zvýšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov, zintenzívniť rast a zvýšiť zamestnanosť; |
| --- | --- |

18.

žiada, aby sa súčasne s uplatňovaním podporných balíkov vykonávali štrukturálne reformy s cieľom zabrániť vzniku ďalších kríz, zvýšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov, zintenzívniť rast a zvýšiť zamestnanosť;

| 19. | zdôrazňuje, že v situácii, keď je potrebné dosiahnuť stabilné verejné financie, by najneskôr v roku 2011 mali všetky členské štáty začať so znižovaním stabilizačného intervalu; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že v situácii, keď je potrebné dosiahnuť stabilné verejné financie, by najneskôr v roku 2011 mali všetky členské štáty začať so znižovaním stabilizačného intervalu;

| 20. | uznáva, že fiškálne stimuly a neobmedzené automatické stabilizátory sa ukázali ako úspešné, a navrhuje, aby Komisia od členských štátov požadovala, aby sa snažili o vyrovnaný rozpočet vyčlenením prebytkov štátneho rozpočtu na vyrovnanie dlhu, keď hospodárstvo začne smerovať k udržateľnému oživeniu; |
| --- | --- |

20.

uznáva, že fiškálne stimuly a neobmedzené automatické stabilizátory sa ukázali ako úspešné, a navrhuje, aby Komisia od členských štátov požadovala, aby sa snažili o vyrovnaný rozpočet vyčlenením prebytkov štátneho rozpočtu na vyrovnanie dlhu, keď hospodárstvo začne smerovať k udržateľnému oživeniu;

| 21. | zdôrazňuje osobitný význam opatrení na podporu zamestnanosti a dlhodobých investícií zameraných na zvyšovanie potenciálu pre hospodársky rast a vyššiu konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje osobitný význam opatrení na podporu zamestnanosti a dlhodobých investícií zameraných na zvyšovanie potenciálu pre hospodársky rast a vyššiu konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva;

| 22. | zdôrazňuje, že vzhľadom na demografické výzvy, ktorým EÚ v súčasnosti čelí, by protikrízové opatrenia nemali mať dlhodobý vplyv na verejné financie, pretože ich náklady budú musieť splatiť súčasné i budúce generácie; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že vzhľadom na demografické výzvy, ktorým EÚ v súčasnosti čelí, by protikrízové opatrenia nemali mať dlhodobý vplyv na verejné financie, pretože ich náklady budú musieť splatiť súčasné i budúce generácie;

| 23. | podporuje myšlienku, že väčšia koordinácia hospodárskych politík v Európskej únii je nevyhnutná a vedie k ďalším synergiám; |
| --- | --- |

23.

podporuje myšlienku, že väčšia koordinácia hospodárskych politík v Európskej únii je nevyhnutná a vedie k ďalším synergiám;

| 24. | uznáva, že Pakt stability a rastu nie je postačujúcim nástrojom na harmonizáciu fiškálnych a hospodárskych politík členských štátov; |
| --- | --- |

24.

uznáva, že Pakt stability a rastu nie je postačujúcim nástrojom na harmonizáciu fiškálnych a hospodárskych politík členských štátov;

| 25. | podporuje preto revíziu mechanizmov potrebných na to, aby sa ekonomiky členských štátov EÚ vrátili späť na cestu konvergencie; |
| --- | --- |

25.

podporuje preto revíziu mechanizmov potrebných na to, aby sa ekonomiky členských štátov EÚ vrátili späť na cestu konvergencie;

| 26. | navrhuje, aby Komisia vypracovala vhodný mechanizmus spolupráce s MMF v osobitných prípadoch, keď členské štáty získavajú od MMF úver na podporu platobnej bilancie; |
| --- | --- |

26.

navrhuje, aby Komisia vypracovala vhodný mechanizmus spolupráce s MMF v osobitných prípadoch, keď členské štáty získavajú od MMF úver na podporu platobnej bilancie;

| 27. | zdôrazňuje, že vysoká inflácia nie je odpoveďou na potrebu fiškálnych opatrení, pretože by viedla k vysokým ekonomickým nákladom a ohrozila by udržateľný a inkluzívny rast; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že vysoká inflácia nie je odpoveďou na potrebu fiškálnych opatrení, pretože by viedla k vysokým ekonomickým nákladom a ohrozila by udržateľný a inkluzívny rast;

| 28. | súhlasí s Komisiou v tom, že „úspešná fiškálna expanzia na odvrátenie recesie a dlhodobejšia fiškálna udržateľnosť nie sú nezlučiteľné“, ale varuje pred rizikom nadmernej a umelej expanzie založenej na vyšších verejných výdavkoch, ktoré by tento prístup mohli ľahko ohroziť; |
| --- | --- |

28.

súhlasí s Komisiou v tom, že „úspešná fiškálna expanzia na odvrátenie recesie a dlhodobejšia fiškálna udržateľnosť nie sú nezlučiteľné“, ale varuje pred rizikom nadmernej a umelej expanzie založenej na vyšších verejných výdavkoch, ktoré by tento prístup mohli ľahko ohroziť;

| 29. | zastáva názor, že riadenie verejných financií na základe radu špecifických krátkodobých rozhodnutí zaručí dlhodobú udržateľnosť verejných financií a že práve v kontexte týchto postupných krátkodobých rozhodnutí treba prostredníctvom zabezpečenia štruktúry na najbližšie obdobie riešiť otázku udržateľnosti verejného dlhu; |
| --- | --- |

29.

zastáva názor, že riadenie verejných financií na základe radu špecifických krátkodobých rozhodnutí zaručí dlhodobú udržateľnosť verejných financií a že práve v kontexte týchto postupných krátkodobých rozhodnutí treba prostredníctvom zabezpečenia štruktúry na najbližšie obdobie riešiť otázku udržateľnosti verejného dlhu;

| 30. | domnieva sa, že rozpočtová politika musí predovšetkým formou prerozdeľovania premeniť dostupné úspory na investície, ktoré zvyšujú rast, napríklad investície do výskumu a vývoja, modernizácie priemyselnej základne, rozvoja ekologickejšieho, inteligentnejšieho, inovatívnejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva EÚ a do riešenie výzvy v oblasti vzdelávania; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že rozpočtová politika musí predovšetkým formou prerozdeľovania premeniť dostupné úspory na investície, ktoré zvyšujú rast, napríklad investície do výskumu a vývoja, modernizácie priemyselnej základne, rozvoja ekologickejšieho, inteligentnejšieho, inovatívnejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva EÚ a do riešenie výzvy v oblasti vzdelávania;

| 31. | zdôrazňuje, že významná časť verejných a sociálnych výdavkov môže byť produktívna, ak sa vynakladajú na projekty, ktoré majú pozitívny dosah na akumuláciu hmotného a ľudského kapitálu a na podporu inovácií; zdôrazňuje, že je potrebné kontrolovať nárast dlhového zaťaženia, aby sa zabezpečilo, že narastajúce náklady na úroky nepôjdu na úkor kľúčových výdavkov na sociálne zabezpečenie; zdôrazňuje, že vzhľadom na čoraz obmedzenejšie zdroje je nevyhnutné zvyšovať kvalitu verejných výdavkov; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že významná časť verejných a sociálnych výdavkov môže byť produktívna, ak sa vynakladajú na projekty, ktoré majú pozitívny dosah na akumuláciu hmotného a ľudského kapitálu a na podporu inovácií; zdôrazňuje, že je potrebné kontrolovať nárast dlhového zaťaženia, aby sa zabezpečilo, že narastajúce náklady na úroky nepôjdu na úkor kľúčových výdavkov na sociálne zabezpečenie; zdôrazňuje, že vzhľadom na čoraz obmedzenejšie zdroje je nevyhnutné zvyšovať kvalitu verejných výdavkov;

| 32. | zdôrazňuje, že úloha systémov sociálnej ochrany ako sociálnych záchytných sietí sa prejavila ako obzvlášť účinná v časoch krízy; zdôrazňuje, že stabilita verejných financií je základnou podmienkou na to, aby to tak bolo aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že úloha systémov sociálnej ochrany ako sociálnych záchytných sietí sa prejavila ako obzvlášť účinná v časoch krízy; zdôrazňuje, že stabilita verejných financií je základnou podmienkou na to, aby to tak bolo aj v budúcnosti;

| 33. | zdôrazňuje, že dlhodobá udržateľnosť povinných dôchodkových systémov závisí nielen od demografického vývoja, ale aj od produktivity aktívneho obyvateľstva (ktorá ovplyvňuje potenciálnu mieru rastu), od skutočného veku odchodu do dôchodku a od podielu HDP vyčleneného na financovanie týchto systémov; ďalej zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií a zníženie miery zadlženosti a úrovne schodkov sú významnými faktormi udržateľnosti; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že dlhodobá udržateľnosť povinných dôchodkových systémov závisí nielen od demografického vývoja, ale aj od produktivity aktívneho obyvateľstva (ktorá ovplyvňuje potenciálnu mieru rastu), od skutočného veku odchodu do dôchodku a od podielu HDP vyčleneného na financovanie týchto systémov; ďalej zdôrazňuje, že konsolidácia verejných financií a zníženie miery zadlženosti a úrovne schodkov sú významnými faktormi udržateľnosti;

| 34. | pripomína, že meniaca sa demografická situácia, najmä starnúce obyvateľstvo, znamená, že v mnohých členských štátoch je občas potrebné vykonať reformu verejných systémov dôchodkového zabezpečenia, najmä čo sa týka príspevkovej základne, ak majú tieto systémy byť aj naďalej finančne udržateľné; |
| --- | --- |

34.

pripomína, že meniaca sa demografická situácia, najmä starnúce obyvateľstvo, znamená, že v mnohých členských štátoch je občas potrebné vykonať reformu verejných systémov dôchodkového zabezpečenia, najmä čo sa týka príspevkovej základne, ak majú tieto systémy byť aj naďalej finančne udržateľné;

| 35. | zdôrazňuje, že dlhové zaťaženie rastie, ak je reálna úroková miera vyššia ako miera rastu HDP, a že keď dlhové zaťaženie rastie, riziká sú podľa hodnotenia trhov vyššie; |
| --- | --- |

35.

zdôrazňuje, že dlhové zaťaženie rastie, ak je reálna úroková miera vyššia ako miera rastu HDP, a že keď dlhové zaťaženie rastie, riziká sú podľa hodnotenia trhov vyššie;

| 36. | domnieva sa, že výška úrokových sadzieb spojená so zadlžovaním štátov je odrazom trhového hodnotenia udržateľnosti dlhu daného členského štátu; |
| --- | --- |

36.

domnieva sa, že výška úrokových sadzieb spojená so zadlžovaním štátov je odrazom trhového hodnotenia udržateľnosti dlhu daného členského štátu;

| 37. | poukazuje na to, že v dôsledku narastajúcich schodkov je zadlžovanie drahšie, čo je sčasti spôsobené skutočnosťou, že keď dlhové zaťaženie rastie rýchlejšie ako hospodársky rast a schopnosť splácať dlhy, riziká sú podľa hodnotenia trhov vyššie; |
| --- | --- |

37.

poukazuje na to, že v dôsledku narastajúcich schodkov je zadlžovanie drahšie, čo je sčasti spôsobené skutočnosťou, že keď dlhové zaťaženie rastie rýchlejšie ako hospodársky rast a schopnosť splácať dlhy, riziká sú podľa hodnotenia trhov vyššie;

| 38. | zdôrazňuje, že súčasná finančná kríza najjasnejším možným spôsobom zvýraznila priamu súvislosť medzi stabilitou finančných trhov a udržateľnosťou verejných financií; v tomto kontexte zdôrazňuje, že je potrebné prijať prísnejšie a integrované právne predpisy v oblasti dohľadu nad finančnými trhmi, ktoré by mali zahŕňať silné mechanizmy na ochranu spotrebiteľov a investorov; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že súčasná finančná kríza najjasnejším možným spôsobom zvýraznila priamu súvislosť medzi stabilitou finančných trhov a udržateľnosťou verejných financií; v tomto kontexte zdôrazňuje, že je potrebné prijať prísnejšie a integrované právne predpisy v oblasti dohľadu nad finančnými trhmi, ktoré by mali zahŕňať silné mechanizmy na ochranu spotrebiteľov a investorov;

| 39. | vyzýva Komisiu, aby vykonala štúdie na posúdenie kvality dlhu členských štátov; |
| --- | --- |

39.

vyzýva Komisiu, aby vykonala štúdie na posúdenie kvality dlhu členských štátov;

| 40. | poznamenáva, že ak majú byť verejné financie členských štátov dôveryhodné, vyžaduje si to účinnú a skutočne nezávislú správu štatistiky a riadny dohľad Komisie; |
| --- | --- |

40.

poznamenáva, že ak majú byť verejné financie členských štátov dôveryhodné, vyžaduje si to účinnú a skutočne nezávislú správu štatistiky a riadny dohľad Komisie;

| 41. | navrhuje predovšetkým, aby Komisia vyhodnotila účinky fiškálnych výdavkov, ktoré vynaložili členské štáty s cieľom oživiť svoje hospodárstva, a to z hľadiska vplyvu na výrobu, stav verejných financií a tiež z hľadiska stimulovania a ochrany zamestnanosti v krátko- i dlhodobom horizonte; |
| --- | --- |

41.

navrhuje predovšetkým, aby Komisia vyhodnotila účinky fiškálnych výdavkov, ktoré vynaložili členské štáty s cieľom oživiť svoje hospodárstva, a to z hľadiska vplyvu na výrobu, stav verejných financií a tiež z hľadiska stimulovania a ochrany zamestnanosti v krátko- i dlhodobom horizonte;

| 42. | poznamenáva, že Pakt stability a rastu je stále základom pravidiel potrebných na dosiahnutie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a že v priaznivých hospodárskych obdobiach by mali členské štáty hospodáriť s prebytkom verejných financií a ku schodku by sa mali uchyľovať len v nepriaznivých časoch; |
| --- | --- |

42.

poznamenáva, že Pakt stability a rastu je stále základom pravidiel potrebných na dosiahnutie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a že v priaznivých hospodárskych obdobiach by mali členské štáty hospodáriť s prebytkom verejných financií a ku schodku by sa mali uchyľovať len v nepriaznivých časoch;

| 43. | zdôrazňuje, že prvoradým cieľom nedávnych špekulatívnych útokov na niektoré európske hospodárstva bolo samotné euro a európska hospodárska konvergencia; v tomto zmysle vyslovuje presvedčenie, že európske problémy si vyžadujú európske riešenia, ktoré by mali spočívať vo vnútorných prostriedkoch na zabránenie vzniku akéhokoľvek rizika platobnej neschopnosti spojením vnútroštátnej fiškálnej disciplíny a finančných podporných mechanizmov poslednej inštancie; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že prvoradým cieľom nedávnych špekulatívnych útokov na niektoré európske hospodárstva bolo samotné euro a európska hospodárska konvergencia; v tomto zmysle vyslovuje presvedčenie, že európske problémy si vyžadujú európske riešenia, ktoré by mali spočívať vo vnútorných prostriedkoch na zabránenie vzniku akéhokoľvek rizika platobnej neschopnosti spojením vnútroštátnej fiškálnej disciplíny a finančných podporných mechanizmov poslednej inštancie;

| 44. | žiada, aby sa štrukturálny deficit používal ako jeden z ukazovateľov na zisťovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií; |
| --- | --- |

44.

žiada, aby sa štrukturálny deficit používal ako jeden z ukazovateľov na zisťovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií;

| 45. | považuje obnovenú stratégiu rastu a zamestnanosti za kľúčový faktor prispievajúci k udržateľným verejným financiám v Európskej únii; vyslovuje presvedčenie, že je potrebné modernizovať hospodárstvo Európskej únie, a predovšetkým jej priemyselnú základňu; vyzýva na prerozdelenie rozpočtových výdavkov EÚ a členských štátov tak, aby bolo viac investícií vyčlenených na výskum a inovácie; poukazuje na to, že ak má byť nová stratégia EÚ do roku 2020 úspešná, potrebuje záväzné nástroje; |
| --- | --- |

45.

považuje obnovenú stratégiu rastu a zamestnanosti za kľúčový faktor prispievajúci k udržateľným verejným financiám v Európskej únii; vyslovuje presvedčenie, že je potrebné modernizovať hospodárstvo Európskej únie, a predovšetkým jej priemyselnú základňu; vyzýva na prerozdelenie rozpočtových výdavkov EÚ a členských štátov tak, aby bolo viac investícií vyčlenených na výskum a inovácie; poukazuje na to, že ak má byť nová stratégia EÚ do roku 2020 úspešná, potrebuje záväzné nástroje;

| 46. | zdôrazňuje, že dlhodobú udržateľnosť verejných financií v členských štátoch EÚ treba neprestajne monitorovať, aby sa dal hodnotiť rozsah dlhodobých výziev; tiež zdôrazňuje, že treba pravidelne zverejňovať informácie o otvorených záväzkoch verejného sektora a sociálnych systémov, napr. systémov dôchodkového zabezpečenia; |
| --- | --- |

46.

zdôrazňuje, že dlhodobú udržateľnosť verejných financií v členských štátoch EÚ treba neprestajne monitorovať, aby sa dal hodnotiť rozsah dlhodobých výziev; tiež zdôrazňuje, že treba pravidelne zverejňovať informácie o otvorených záväzkoch verejného sektora a sociálnych systémov, napr. systémov dôchodkového zabezpečenia;

| 47. | žiada Komisiu, aby zvážila zaradenie zníženia dlhodobých stabilizačných intervalov verejných financií medzi kľúčové prvky stratégie EÚ do roku 2020; |
| --- | --- |

47.

žiada Komisiu, aby zvážila zaradenie zníženia dlhodobých stabilizačných intervalov verejných financií medzi kľúčové prvky stratégie EÚ do roku 2020;

| 48. | vyzýva členské štáty, aby po prekonaní stabilizačného intervalu znížili pomer štátneho dlhu k HDP na maximálne 60 %; |
| --- | --- |

48.

vyzýva členské štáty, aby po prekonaní stabilizačného intervalu znížili pomer štátneho dlhu k HDP na maximálne 60 %;

| 49. | zdôrazňuje, že rozpätia úrokových sadzieb na kapitálových trhoch sú hlavnými indikátormi solventnosti členských štátov; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že rozpätia úrokových sadzieb na kapitálových trhoch sú hlavnými indikátormi solventnosti členských štátov;

| 50. | je mimoriadne znepokojený rozdielnou kvalitou štatistík, ktorú možno pozorovať všeobecne v rámci EÚ a osobitne v rámci eurozóny; |
| --- | --- |

50.

je mimoriadne znepokojený rozdielnou kvalitou štatistík, ktorú možno pozorovať všeobecne v rámci EÚ a osobitne v rámci eurozóny;

| 51. | zdôrazňuje, že dlhodobá trvalá udržateľnosť verejných financií je v podstatnej miere spojená aj s rozpočtom EÚ a jeho financovaním; |
| --- | --- |

51.

zdôrazňuje, že dlhodobá trvalá udržateľnosť verejných financií je v podstatnej miere spojená aj s rozpočtom EÚ a jeho financovaním;

| 52. | v tejto súvislosti zdôrazňuje veľmi pozitívnu úlohu rozpočtu EÚ – hoci výrazne obmedzovanú viacročným finančným rámcom – pri zmierňovaní účinkov krízy prostredníctvom financovania Európskeho plánu obnovy a prerozdelenia finančných prostriedkov smerom k prioritným oblastiam; vyjadruje však poľutovanie nad nedostatočnou koordináciou hospodárskych a fiškálnych politík členských štátov zameraných na boj proti hospodárskej a finančnej kríze a zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií; |
| --- | --- |

52.

v tejto súvislosti zdôrazňuje veľmi pozitívnu úlohu rozpočtu EÚ – hoci výrazne obmedzovanú viacročným finančným rámcom – pri zmierňovaní účinkov krízy prostredníctvom financovania Európskeho plánu obnovy a prerozdelenia finančných prostriedkov smerom k prioritným oblastiam; vyjadruje však poľutovanie nad nedostatočnou koordináciou hospodárskych a fiškálnych politík členských štátov zameraných na boj proti hospodárskej a finančnej kríze a zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií;

Sociálny rozmer a rozmer zamestnanosti v rámci stratégie vyslobodenia sa z krízy

| 53. | konštatuje, že nárast nezamestnanosti a vládneho dlhu, ako aj spomalenie rastu v dôsledku hospodárskej krízy sú v rozpore s cieľom udržateľnosti verejných financií; konštatuje, že je nevyhnutné, aby členské štáty pristúpili ku konsolidácii svojich financií a zlepšili likviditu verejných financií s cieľom znížiť náklady dlhu, a že je tiež potrebné urobiť to vyváženým spôsobom, v primeranom časovom horizonte a so zreteľom na konkrétne podmienky v členských štátoch; zdôrazňuje však, že nerozvážne znižovanie prostriedkov v oblasti verejných investícií, výskumu, vzdelávania a rozvoja bude mať negatívny dosah na vyhliadky rastu, zamestnanosti a sociálneho začlenenia, a preto sa domnieva, že je potrebné naďalej podporovať dlhodobé investície do týchto oblastí a rozširovať ich tam, kde je to potrebné; |
| --- | --- |

53.

konštatuje, že nárast nezamestnanosti a vládneho dlhu, ako aj spomalenie rastu v dôsledku hospodárskej krízy sú v rozpore s cieľom udržateľnosti verejných financií; konštatuje, že je nevyhnutné, aby členské štáty pristúpili ku konsolidácii svojich financií a zlepšili likviditu verejných financií s cieľom znížiť náklady dlhu, a že je tiež potrebné urobiť to vyváženým spôsobom, v primeranom časovom horizonte a so zreteľom na konkrétne podmienky v členských štátoch; zdôrazňuje však, že nerozvážne znižovanie prostriedkov v oblasti verejných investícií, výskumu, vzdelávania a rozvoja bude mať negatívny dosah na vyhliadky rastu, zamestnanosti a sociálneho začlenenia, a preto sa domnieva, že je potrebné naďalej podporovať dlhodobé investície do týchto oblastí a rozširovať ich tam, kde je to potrebné;

| 54. | zdôrazňuje, že súčasné oživenie je stále krehké a že vo väčšine členských štátov nezamestnanosť ďalej stúpa, pričom najviac sú postihnutí mladí ľudia; je pevne presvedčený, že o konci hospodárskej krízy nemožno hovoriť, pokiaľ výrazne a trvalo neklesne nezamestnanosť, a upozorňuje na skutočnosť, že európske sociálne štáty preukazujú svoju hodnotu tým, že zabezpečujú stabilitu a prispievajú k obnove; |
| --- | --- |

54.

zdôrazňuje, že súčasné oživenie je stále krehké a že vo väčšine členských štátov nezamestnanosť ďalej stúpa, pričom najviac sú postihnutí mladí ľudia; je pevne presvedčený, že o konci hospodárskej krízy nemožno hovoriť, pokiaľ výrazne a trvalo neklesne nezamestnanosť, a upozorňuje na skutočnosť, že európske sociálne štáty preukazujú svoju hodnotu tým, že zabezpečujú stabilitu a prispievajú k obnove;

| 55. | považuje za nevyhnutné náležite zhodnotiť sociálny dosah krízy a jej vplyv na zamestnanosť a stanoviť na úrovni EÚ stratégiu obnovy založenú na podpore zamestnanosti, odbornej príprave, investíciách vedúcich k vyššej hospodárskej aktivite, zvýšení konkurencieschopnosti a produktivity podnikov, najmä MSP, a oživení priemyslu, pričom sa zabezpečí prechod na konkurencieschopné, trvalo udržateľné hospodárstvo; domnieva sa, že tieto ciele musia byť jadrom stratégie EÚ do roku 2020; |
| --- | --- |

55.

považuje za nevyhnutné náležite zhodnotiť sociálny dosah krízy a jej vplyv na zamestnanosť a stanoviť na úrovni EÚ stratégiu obnovy založenú na podpore zamestnanosti, odbornej príprave, investíciách vedúcich k vyššej hospodárskej aktivite, zvýšení konkurencieschopnosti a produktivity podnikov, najmä MSP, a oživení priemyslu, pričom sa zabezpečí prechod na konkurencieschopné, trvalo udržateľné hospodárstvo; domnieva sa, že tieto ciele musia byť jadrom stratégie EÚ do roku 2020;

| 56. | zastáva názor, že stratégia na oživenie hospodárstva by za žiadnych okolností nemala spôsobiť ďalšie štrukturálne nerovnováhy a výrazné rozdiely v príjmoch, ktoré sú prekážkou produktivity a konkurencieschopnosti hospodárstva, ale skôr by mala zaviesť reformy potrebné na odstránenie týchto nerovnováh; domnieva sa, že finančnými a daňovými opatreniami členských štátov sa musia chrániť mzdy, dôchodky, príspevky v nezamestnanosti a kúpna sila domácností bez toho, aby došlo k ohrozeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií alebo schopnosti členských štátov poskytovať v budúcnosti základné verejné služby; |
| --- | --- |

56.

zastáva názor, že stratégia na oživenie hospodárstva by za žiadnych okolností nemala spôsobiť ďalšie štrukturálne nerovnováhy a výrazné rozdiely v príjmoch, ktoré sú prekážkou produktivity a konkurencieschopnosti hospodárstva, ale skôr by mala zaviesť reformy potrebné na odstránenie týchto nerovnováh; domnieva sa, že finančnými a daňovými opatreniami členských štátov sa musia chrániť mzdy, dôchodky, príspevky v nezamestnanosti a kúpna sila domácností bez toho, aby došlo k ohrozeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií alebo schopnosti členských štátov poskytovať v budúcnosti základné verejné služby;

| 57. | konštatuje, že predpokladané starnutie populácie v najbližších desaťročiach predstavuje bezprecedentnú výzvu pre krajiny EÚ; preto sa domnieva, že protikrízové opatrenia by v zásade nemali mať dlhodobý vplyv na verejné financie a nadmerne zaťažovať budúce generácie splácaním súčasných dlhov; |
| --- | --- |

57.

konštatuje, že predpokladané starnutie populácie v najbližších desaťročiach predstavuje bezprecedentnú výzvu pre krajiny EÚ; preto sa domnieva, že protikrízové opatrenia by v zásade nemali mať dlhodobý vplyv na verejné financie a nadmerne zaťažovať budúce generácie splácaním súčasných dlhov;

| 58. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby oživenie hospodárstva bolo spojené s cielenými politikami zameranými na riešenie štrukturálnej nezamestnanosti, najmä nezamestnanosti mladých a starších ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a žien, pričom cieľom by bol nárast počtu kvalitných pracovných miest, a teda aj zvýšenie produktivity práce a investícií; v tomto ohľade sa domnieva, že dôležité sú politiky na zlepšenie kvality ľudského kapitálu, napr. politiky v oblasti vzdelávania alebo zdravotnej starostlivosti zamerané na rozvoj produktívnejšej a dlhšie aktívnej pracovnej sily a politiky zamerané na predĺženie obdobia pracovnej činnosti; žiada členské štáty a Komisiu, aby posilnili politiky a opatrenia zamerané na zamestnanosť a trh práce tak, aby sa stali základom stratégie EÚ do roku 2020; |
| --- | --- |

58.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby oživenie hospodárstva bolo spojené s cielenými politikami zameranými na riešenie štrukturálnej nezamestnanosti, najmä nezamestnanosti mladých a starších ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a žien, pričom cieľom by bol nárast počtu kvalitných pracovných miest, a teda aj zvýšenie produktivity práce a investícií; v tomto ohľade sa domnieva, že dôležité sú politiky na zlepšenie kvality ľudského kapitálu, napr. politiky v oblasti vzdelávania alebo zdravotnej starostlivosti zamerané na rozvoj produktívnejšej a dlhšie aktívnej pracovnej sily a politiky zamerané na predĺženie obdobia pracovnej činnosti; žiada členské štáty a Komisiu, aby posilnili politiky a opatrenia zamerané na zamestnanosť a trh práce tak, aby sa stali základom stratégie EÚ do roku 2020;

Dôsledky demografických zmien a stratégia zamestnanosti

| 59. | domnieva sa, že udržateľnosť verejných financií vo veľkej miere závisí od schopnosti zvýšiť mieru zamestnanosti s cieľom reagovať na demografické výzvy a výzvy súvisiace s rozpočtom s osobitným ohľadom na udržateľnosť dôchodkových systémov; domnieva sa, že existujúci európsky ľudský kapitál možno v strednodobom horizonte podporiť vhodnými migračnými politikami vedúcimi k integrácii migrantov na pracovnom trhu a k udeleniu občianstva; |
| --- | --- |

59.

domnieva sa, že udržateľnosť verejných financií vo veľkej miere závisí od schopnosti zvýšiť mieru zamestnanosti s cieľom reagovať na demografické výzvy a výzvy súvisiace s rozpočtom s osobitným ohľadom na udržateľnosť dôchodkových systémov; domnieva sa, že existujúci európsky ľudský kapitál možno v strednodobom horizonte podporiť vhodnými migračnými politikami vedúcimi k integrácii migrantov na pracovnom trhu a k udeleniu občianstva;

| 60. | zdôrazňuje, že vyššie úrovne zamestnanosti sú nevyhnutné, ak sa má EÚ vyrovnať so starnutím obyvateľstva, a zdôrazňuje, že vysoká účasť na pracovnom trhu je predpokladom pre hospodársky rast, sociálnu integráciu a trvalo udržateľné a konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo; |
| --- | --- |

60.

zdôrazňuje, že vyššie úrovne zamestnanosti sú nevyhnutné, ak sa má EÚ vyrovnať so starnutím obyvateľstva, a zdôrazňuje, že vysoká účasť na pracovnom trhu je predpokladom pre hospodársky rast, sociálnu integráciu a trvalo udržateľné a konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo;

| 61. | zastáva názor, že stratégia EÚ do roku 2020 by sa mala prijať vo forme dohovoru o hospodárskej a sociálnej politike a o politike v oblasti zamestnanosti, ktorého cieľom bude udržať konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a ktorý bude zameraný na integráciu všetkých osôb do trhu práce, ktorá najlepšie chráni občanov pred sociálnym vylúčením; zdôrazňuje, že všetky politiky by sa mali vzájomne podporovať s cieľom dosiahnuť pozitívnu súčinnosť; domnieva sa, že táto stratégia by sa mala zakladať na usmerneniach a podľa možností na ukazovateľoch a porovnávacích kritériách, ktoré budú merateľné a porovnateľné na vnútroštátnej i európskej úrovni; |
| --- | --- |

61.

zastáva názor, že stratégia EÚ do roku 2020 by sa mala prijať vo forme dohovoru o hospodárskej a sociálnej politike a o politike v oblasti zamestnanosti, ktorého cieľom bude udržať konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a ktorý bude zameraný na integráciu všetkých osôb do trhu práce, ktorá najlepšie chráni občanov pred sociálnym vylúčením; zdôrazňuje, že všetky politiky by sa mali vzájomne podporovať s cieľom dosiahnuť pozitívnu súčinnosť; domnieva sa, že táto stratégia by sa mala zakladať na usmerneniach a podľa možností na ukazovateľoch a porovnávacích kritériách, ktoré budú merateľné a porovnateľné na vnútroštátnej i európskej úrovni;

Trvalá udržateľnosť systémov sociálneho zabezpečenia

| 62. | domnieva sa, že politika v oblasti verejných financií koordinovaná na úrovni EÚ a zameraná na udržateľný rast a kvalitné pracovné miesta, ako aj prijatie reforiem potrebných na zaručenie udržateľnosti systémov sociálneho zabezpečenia sú jednou z potrebných odpovedí na dôsledky finančnej, hospodárskej a sociálnej krízy a na výzvy súvisiace s demografickými zmenami a s globalizáciou; |
| --- | --- |

62.

domnieva sa, že politika v oblasti verejných financií koordinovaná na úrovni EÚ a zameraná na udržateľný rast a kvalitné pracovné miesta, ako aj prijatie reforiem potrebných na zaručenie udržateľnosti systémov sociálneho zabezpečenia sú jednou z potrebných odpovedí na dôsledky finančnej, hospodárskej a sociálnej krízy a na výzvy súvisiace s demografickými zmenami a s globalizáciou;

| 63. | zdôrazňuje, že dlhodobá rovnováha povinných dôchodkových systémov nezávisí len od demografického vývoja, ale aj od produktivity ekonomicky aktívneho obyvateľstva, ktorá ovplyvňuje potenciálnu mieru rastu, a od podielu HDP vyhradeného na financovanie uvedených systémov; |
| --- | --- |

63.

zdôrazňuje, že dlhodobá rovnováha povinných dôchodkových systémov nezávisí len od demografického vývoja, ale aj od produktivity ekonomicky aktívneho obyvateľstva, ktorá ovplyvňuje potenciálnu mieru rastu, a od podielu HDP vyhradeného na financovanie uvedených systémov;

| 64. | zdôrazňuje význam očakávanej zelenej knihy o reforme dôchodkových systémov a považuje za nevyhnutné vypracovať a zmluvne i daňovo podporovať rozvoj trvalo udržateľných, bezpečných, dostatočne diverzifikovaných dôchodkových systémov financovaných z rôznych zdrojov, ktoré budú súvisieť s výkonnosťou pracovných trhov alebo s finančnými trhmi a ktoré by mohli mať formu podnikových systémov, pričom budú zahŕňať verejný, doplnkový zamestnávateľský a individuálny systém; z tohto dôvodu považuje za dôležitú „dôchodkovú gramotnosť“ občanov EÚ; |
| --- | --- |

64.

zdôrazňuje význam očakávanej zelenej knihy o reforme dôchodkových systémov a považuje za nevyhnutné vypracovať a zmluvne i daňovo podporovať rozvoj trvalo udržateľných, bezpečných, dostatočne diverzifikovaných dôchodkových systémov financovaných z rôznych zdrojov, ktoré budú súvisieť s výkonnosťou pracovných trhov alebo s finančnými trhmi a ktoré by mohli mať formu podnikových systémov, pričom budú zahŕňať verejný, doplnkový zamestnávateľský a individuálny systém; z tohto dôvodu považuje za dôležitú „dôchodkovú gramotnosť“ občanov EÚ;

| 65. | zdôrazňuje, že v dlhodobom meradle tvoria implicitné dôchodkové záväzky jednu z najväčších častí celkového verejného dlhu a že členské štáty by mali pravidelne zverejňovať informácie o svojich implicitných dôchodkových záväzkoch podľa spoločne dohodnutej metodiky; |
| --- | --- |

65.

zdôrazňuje, že v dlhodobom meradle tvoria implicitné dôchodkové záväzky jednu z najväčších častí celkového verejného dlhu a že členské štáty by mali pravidelne zverejňovať informácie o svojich implicitných dôchodkových záväzkoch podľa spoločne dohodnutej metodiky;

| 66. | zastáva názor, že potreba udržateľných verejných financií a vhodných systémov sociálneho zabezpečenia a začlenenia si vyžaduje zvýšenie kvality a efektívnosti správy a verejných výdavkov a že je potrebné podnietiť členské štáty, aby zvážili opatrenia na rovnomernejšie rozloženie daňového zaťaženia prostredníctvom postupného výrazného znižovania daňového zaťaženia pracovnej sily a malých a stredných podnikov; domnieva sa, že by to mohlo pomôcť obmedziť chudobu, zaručiť sociálnu súdržnosť a podporiť hospodársky rast a produktivitu, ktoré sú hlavnými faktormi konkurencieschopnosti a udržateľnosti európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu; |
| --- | --- |

66.

zastáva názor, že potreba udržateľných verejných financií a vhodných systémov sociálneho zabezpečenia a začlenenia si vyžaduje zvýšenie kvality a efektívnosti správy a verejných výdavkov a že je potrebné podnietiť členské štáty, aby zvážili opatrenia na rovnomernejšie rozloženie daňového zaťaženia prostredníctvom postupného výrazného znižovania daňového zaťaženia pracovnej sily a malých a stredných podnikov; domnieva sa, že by to mohlo pomôcť obmedziť chudobu, zaručiť sociálnu súdržnosť a podporiť hospodársky rast a produktivitu, ktoré sú hlavnými faktormi konkurencieschopnosti a udržateľnosti európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu;

*

* *

| 67. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, ECB a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

67.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, ECB a vládam členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 16 E, 22.1.2010, s. 8.

(2)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0123.

(3)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0013.

(4)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0357.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/120 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/120

---

Štvrtok 20. mája 2010Prínos politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov

P7_TA(2010)0191

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o prínose politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov a cieľov stratégie EÚ do roku 2020 (2009/2235(INI))

2011/C 161 E/18

Európsky parlament,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej články 174 až 178,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1),

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (2),

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 – 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (3),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. augusta 2007 s názvom Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii – Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest (KOM(2007)0474),

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. novembra 2007 s názvom Regióny, ktoré inovujú prostredníctvom kohéznej politiky (SEK(2007)1547),

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti – Nový začiatok lisabonskej stratégie (KOM(2005)0024),

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Hodnotenie lisabonskej stratégie (SEK(2010)0114),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2007 s názvom Členské štáty a regióny uskutočňujúce lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ na obdobie 2007 – 2013 (KOM(2007)0798),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. mája 2008 o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 (KOM(2008)0301),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. decembra 2009 s názvom 20. výročná správa o implementácii štrukturálnych fondov (2008) (KOM(2009)0617),

so zreteľom na následné hodnotenia programového obdobia 2000 – 2006,

so zreteľom na pracovný dokument Komisie z 24. novembra 2009 s názvom Konzultácia o budúcej stratégii EÚ do roku 2020 (KOM(2009)0647),

so zreteľom na závery neformálneho stretnutia Európskej rady z 11. februára 2010,

so zreteľom na verejnú konzultáciu o stratégii EÚ do roku 2020, ktorú otvorila Komisia, a so zreteľom na výsledky tejto konzultácie (SEK(2010)0116),

so zreteľom na návrh Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020),

so zreteľom na strategickú správu Komisie z 31. marca 2010 na podporu diskusie v EÚ týkajúcej sa súdržnosti,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0129/2010),

| A. | keďže so zreteľom na to, že politika súdržnosti sa v konečnom dôsledku zameriava na znižovanie rozdielov v úrovni rozvoja rôznych regiónov a miery zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov a ostrovov vrátane vidieckych oblastí, je od roku 2007 súčasťou pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov povinné vyčleňovanie prostriedkov na lisabonské ciele pre štáty EÚ 15 a keďže podobný nepovinný mechanizmus na vyčleňovanie prostriedkov dobrovoľne uplatňujú štáty EÚ 12, pričom zdroje politiky súdržnosti sa zameriavajú na atraktívnosť členských štátov a regiónov, hospodársky rast a zamestnanosť, |
| --- | --- |

A.

keďže so zreteľom na to, že politika súdržnosti sa v konečnom dôsledku zameriava na znižovanie rozdielov v úrovni rozvoja rôznych regiónov a miery zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov a ostrovov vrátane vidieckych oblastí, je od roku 2007 súčasťou pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov povinné vyčleňovanie prostriedkov na lisabonské ciele pre štáty EÚ 15 a keďže podobný nepovinný mechanizmus na vyčleňovanie prostriedkov dobrovoľne uplatňujú štáty EÚ 12, pričom zdroje politiky súdržnosti sa zameriavajú na atraktívnosť členských štátov a regiónov, hospodársky rast a zamestnanosť,

| B. | keďže predovšetkým počas súčasnej recesie je politika súdržnosti jedným z hlavných nástrojov na podporu hospodárskeho rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti v EÚ, okrem iného vzhľadom na stabilný objem finančných prostriedkov na dlhodobé rozvojové programy a politiky, ktorými disponuje, decentralizovaný systém riadenia a začlenenie priorít Spoločenstva týkajúcich sa udržateľného rozvoja medzi jeho prvoradé ciele, |
| --- | --- |

B.

keďže predovšetkým počas súčasnej recesie je politika súdržnosti jedným z hlavných nástrojov na podporu hospodárskeho rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti v EÚ, okrem iného vzhľadom na stabilný objem finančných prostriedkov na dlhodobé rozvojové programy a politiky, ktorými disponuje, decentralizovaný systém riadenia a začlenenie priorít Spoločenstva týkajúcich sa udržateľného rozvoja medzi jeho prvoradé ciele,

| C. | keďže dve tretiny verejných investícií v rámci EÚ pochádzajú z regionálnej a miestnej úrovne, regionálne a miestne orgány často disponujú významnými politickými právomocami a zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení súčasnej lisabonskej stratégie, ako aj budúcej stratégie EÚ do roku 2020, |
| --- | --- |

C.

keďže dve tretiny verejných investícií v rámci EÚ pochádzajú z regionálnej a miestnej úrovne, regionálne a miestne orgány často disponujú významnými politickými právomocami a zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení súčasnej lisabonskej stratégie, ako aj budúcej stratégie EÚ do roku 2020,

| D. | keďže v záujme podpory rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ktoré predstavujú kľúčové ciele stratégie EÚ do roku 2020, by sa mala zjednotiť politika súdržnosti a stratégia EÚ do roku 2020, pretože politika súdržnosti je súčasťou Lisabonskej zmluvy, |
| --- | --- |

D.

keďže v záujme podpory rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ktoré predstavujú kľúčové ciele stratégie EÚ do roku 2020, by sa mala zjednotiť politika súdržnosti a stratégia EÚ do roku 2020, pretože politika súdržnosti je súčasťou Lisabonskej zmluvy,

| E. | keďže navrhovaná stratégia EÚ do roku 2020, ktorá je podobná lisabonskej stratégii, neodráža v dostatočnej miere rôzne úrovne rozvoja regiónov a členských štátov, a preto nekladie dostatočný dôraz na hospodársku súdržnosť v rozšírenej EÚ, |
| --- | --- |

E.

keďže navrhovaná stratégia EÚ do roku 2020, ktorá je podobná lisabonskej stratégii, neodráža v dostatočnej miere rôzne úrovne rozvoja regiónov a členských štátov, a preto nekladie dostatočný dôraz na hospodársku súdržnosť v rozšírenej EÚ,

Politika súdržnosti a lisabonská stratégia

| 1. | poznamenáva, že v rámci programových finančných prostriedkov vyčlenených na roky 2007 – 2013 bolo na lisabonské priority na obdobie siedmich rokov vyčlenených približne 228 miliárd EUR; zdôrazňuje, že celkový objem vyčlenených finančných prostriedkov, aj v štátoch EÚ 12, prekročil navrhované percentuálne podiely; |
| --- | --- |

1.

poznamenáva, že v rámci programových finančných prostriedkov vyčlenených na roky 2007 – 2013 bolo na lisabonské priority na obdobie siedmich rokov vyčlenených približne 228 miliárd EUR; zdôrazňuje, že celkový objem vyčlenených finančných prostriedkov, aj v štátoch EÚ 12, prekročil navrhované percentuálne podiely;

| 2. | poznamenáva, že čo sa týka pridelených prostriedkov, existujú výrazné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi a medzi jednotlivými cieľmi; zdôrazňuje, že neexistuje univerzálna politika, ktorú by bolo možné uplatniť na všetky oblasti, a že takéto úsilie by viedlo k nedostatku zodpovednosti a stotožnenia sa s akoukoľvek stratégiou pre rast a vyústilo by do jej neuspokojujúceho vykonávania; |
| --- | --- |

2.

poznamenáva, že čo sa týka pridelených prostriedkov, existujú výrazné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi a medzi jednotlivými cieľmi; zdôrazňuje, že neexistuje univerzálna politika, ktorú by bolo možné uplatniť na všetky oblasti, a že takéto úsilie by viedlo k nedostatku zodpovednosti a stotožnenia sa s akoukoľvek stratégiou pre rast a vyústilo by do jej neuspokojujúceho vykonávania;

| 3. | pripomína, že už v období 2000 – 2006, aj napriek tomu, že sa neuplatňoval mechanizmus vyčleňovania, existovala silná väzba medzi programami politiky súdržnosti a lisabonskou stratégiou, pričom do oblasti výskumu a inovácií bolo investovaných 10,2 miliárd EUR; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že už v období 2000 – 2006, aj napriek tomu, že sa neuplatňoval mechanizmus vyčleňovania, existovala silná väzba medzi programami politiky súdržnosti a lisabonskou stratégiou, pričom do oblasti výskumu a inovácií bolo investovaných 10,2 miliárd EUR;

| 4. | zastáva názor, že pôvodná lisabonská stratégia, založená len na otvorenej metóde koordinácie, nedokázala štrukturálne splniť svoje stanovené ciele a že skutočné výsledky sa dosiahli len vtedy, keď bola spojená s politikou súdržnosti; zdôrazňuje, že je potrebné predísť tejto chybe v navrhovanej stratégii EÚ do roku 2020; |
| --- | --- |

4.

zastáva názor, že pôvodná lisabonská stratégia, založená len na otvorenej metóde koordinácie, nedokázala štrukturálne splniť svoje stanovené ciele a že skutočné výsledky sa dosiahli len vtedy, keď bola spojená s politikou súdržnosti; zdôrazňuje, že je potrebné predísť tejto chybe v navrhovanej stratégii EÚ do roku 2020;

| 5. | s poľutovaním konštatuje, že vzhľadom na oneskorené začatie programov a následný nedostatok údajov o výdavkoch nemožno v tejto fáze overiť súlad medzi programovými pridelenými prostriedkami a skutočnými výdavkami, ani zhodnotiť spoľahlivosť investícií do lisabonskej stratégie, najmä pokiaľ ide o programovanie v menej rozvinutých krajinách; víta zverejnenie strategickej správy Komisie a žiada, aby sa na tomto základe uskutočnila medziinštitucionálna diskusia na vysokej úrovni s cieľom analyzovať prínos politiky súdržnosti k lisabonským cieľom a tiež posúdiť budúce vzájomné vzťahy; |
| --- | --- |

5.

s poľutovaním konštatuje, že vzhľadom na oneskorené začatie programov a následný nedostatok údajov o výdavkoch nemožno v tejto fáze overiť súlad medzi programovými pridelenými prostriedkami a skutočnými výdavkami, ani zhodnotiť spoľahlivosť investícií do lisabonskej stratégie, najmä pokiaľ ide o programovanie v menej rozvinutých krajinách; víta zverejnenie strategickej správy Komisie a žiada, aby sa na tomto základe uskutočnila medziinštitucionálna diskusia na vysokej úrovni s cieľom analyzovať prínos politiky súdržnosti k lisabonským cieľom a tiež posúdiť budúce vzájomné vzťahy;

| 6. | kritizuje nedostatok celkového posúdenia vplyvu výdavkov vyčlenených v rámci politiky súdržnosti na regionálny rozvoj; vyzýva Komisiu, aby posúdila územný dosah vyčleňovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov na lisabonskú stratégiu a aby zhodnotila, či tento systém skutočne prispieva k vyváženému a súdržnému regionálnemu rozvoju; |
| --- | --- |

6.

kritizuje nedostatok celkového posúdenia vplyvu výdavkov vyčlenených v rámci politiky súdržnosti na regionálny rozvoj; vyzýva Komisiu, aby posúdila územný dosah vyčleňovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov na lisabonskú stratégiu a aby zhodnotila, či tento systém skutočne prispieva k vyváženému a súdržnému regionálnemu rozvoju;

| 7. | uznáva, že účinné hodnotenie sa musí zakladať na ukazovateľoch, ktoré umožňujú porovnávanie a zhromažďovanie údajov medzi regiónmi; naliehavo vyzýva Komisiu, aby do roku 2012 vypracovala návrh hodnotiacich ukazovateľov, aby bolo možné poskytnúť prostriedky na zhodnotenie dosiahnutého vplyvu, aj vzhľadom na kvantitu a kvalitu, a tiež vykonať potrebné úpravy pre nasledujúce programové obdobie; |
| --- | --- |

7.

uznáva, že účinné hodnotenie sa musí zakladať na ukazovateľoch, ktoré umožňujú porovnávanie a zhromažďovanie údajov medzi regiónmi; naliehavo vyzýva Komisiu, aby do roku 2012 vypracovala návrh hodnotiacich ukazovateľov, aby bolo možné poskytnúť prostriedky na zhodnotenie dosiahnutého vplyvu, aj vzhľadom na kvantitu a kvalitu, a tiež vykonať potrebné úpravy pre nasledujúce programové obdobie;

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci medzi hlavné ciele lisabonskej agendy patril pôvodne aj hospodársky rast, zamestnanosť a sociálna súdržnosť, v rámci opätovného začatia stratégie v roku 2005 bol predložený menej ambiciózny program; |
| --- | --- |

8.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci medzi hlavné ciele lisabonskej agendy patril pôvodne aj hospodársky rast, zamestnanosť a sociálna súdržnosť, v rámci opätovného začatia stratégie v roku 2005 bol predložený menej ambiciózny program;

| 9. | považuje slabé viacúrovňové riadenie za jedno z hlavných obmedzení lisabonskej stratégie, pričom regionálne a miestne orgány a občianska spoločnosť sú nedostatočne zahrnuté do vypracúvania, uplatňovania, šírenia a hodnotenia stratégie; do budúcnosti odporúča ich silnejšie začlenenie vo všetkých fázach; |
| --- | --- |

9.

považuje slabé viacúrovňové riadenie za jedno z hlavných obmedzení lisabonskej stratégie, pričom regionálne a miestne orgány a občianska spoločnosť sú nedostatočne zahrnuté do vypracúvania, uplatňovania, šírenia a hodnotenia stratégie; do budúcnosti odporúča ich silnejšie začlenenie vo všetkých fázach;

| 10. | zdôrazňuje, že v dôsledku uplatnenia zásady partnerstva v lisabonskej stratégii sa na úrovni miestnych a regionálnych orgánov, ako aj v prípade hospodárskych a sociálnych subjektov zvýšil zmysel pre zodpovednosť za dané ciele, čím sa zabezpečila lepšia udržateľnosť zásahov; žiada Európsku komisiu o účinnejšiu kontrolu uplatňovania zásady partnerstva v členských štátoch; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že v dôsledku uplatnenia zásady partnerstva v lisabonskej stratégii sa na úrovni miestnych a regionálnych orgánov, ako aj v prípade hospodárskych a sociálnych subjektov zvýšil zmysel pre zodpovednosť za dané ciele, čím sa zabezpečila lepšia udržateľnosť zásahov; žiada Európsku komisiu o účinnejšiu kontrolu uplatňovania zásady partnerstva v členských štátoch;

| 11. | poznamenáva, že európske regióny a mestá zohrávajú zásadnú úlohu pri vykonávaní lisabonskej stratégie, pričom sú kľúčovými aktérmi v oblasti politiky inovácie, výskumu a vzdelávania; upozorňuje, že uskutočňujú viac než jednu tretinu všetkých verejných investícií v EÚ a v čoraz väčšej miere sústreďujú čerpanie prostriedkov zo štrukturálneho fondu na ciele v oblasti rastu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

11.

poznamenáva, že európske regióny a mestá zohrávajú zásadnú úlohu pri vykonávaní lisabonskej stratégie, pričom sú kľúčovými aktérmi v oblasti politiky inovácie, výskumu a vzdelávania; upozorňuje, že uskutočňujú viac než jednu tretinu všetkých verejných investícií v EÚ a v čoraz väčšej miere sústreďujú čerpanie prostriedkov zo štrukturálneho fondu na ciele v oblasti rastu a zamestnanosti;

| 12. | poukazuje na to, že kľúčovú úlohu musí zohrávať regionálna a miestna úroveň ako nástroj na oslovenie nespočetného množstva hospodárskych a sociálnych subjektov, ktoré pôsobia a produkujú v Európe, najmä malé a stredné podniky, a tiež ako prostriedok na podporu vzdelávania a odbornej prípravy, výskumu, inovácií a rozvoja; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že kľúčovú úlohu musí zohrávať regionálna a miestna úroveň ako nástroj na oslovenie nespočetného množstva hospodárskych a sociálnych subjektov, ktoré pôsobia a produkujú v Európe, najmä malé a stredné podniky, a tiež ako prostriedok na podporu vzdelávania a odbornej prípravy, výskumu, inovácií a rozvoja;

| 13. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou súčinnosťou medzi národnými strategickými referenčnými rámcami a národnými reformnými programami v rámci stratégie; odporúča živší a pravidelný dialóg na všetkých úrovniach vrátane úrovne Spoločenstva medzi administratívami zodpovednými za politiku súdržnosti a lisabonskú stratégiu, resp. stratégiu EÚ do roku 2020 a príslušnými partnermi z monitorovacieho výboru; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou súčinnosťou medzi národnými strategickými referenčnými rámcami a národnými reformnými programami v rámci stratégie; odporúča živší a pravidelný dialóg na všetkých úrovniach vrátane úrovne Spoločenstva medzi administratívami zodpovednými za politiku súdržnosti a lisabonskú stratégiu, resp. stratégiu EÚ do roku 2020 a príslušnými partnermi z monitorovacieho výboru;

| 14. | oceňuje doterajšie výsledky dosiahnuté prostredníctvom nástrojov finančného inžinierstva a spoluprácou s Európskou investičnou bankou pri podpore inovácií a výskumu obnoviteľnými formami financovania a trvá na potrebe posilnenia prepojení medzi nástrojmi financovania EÚ a nástrojmi EIB, uznáva ich potenciál pákového efektu na investície a žiada o ich posilnenie, predovšetkým pokiaľ ide o nástroje JEREMIE a JESSICA, s cieľom zabezpečiť väčšiu podporu pre podnikanie a malé a stredné podniky; odporúča zjednodušiť pravidlá upravujúce tieto nástroje, aby ich mohli príjemcovia viac využívať; |
| --- | --- |

14.

oceňuje doterajšie výsledky dosiahnuté prostredníctvom nástrojov finančného inžinierstva a spoluprácou s Európskou investičnou bankou pri podpore inovácií a výskumu obnoviteľnými formami financovania a trvá na potrebe posilnenia prepojení medzi nástrojmi financovania EÚ a nástrojmi EIB, uznáva ich potenciál pákového efektu na investície a žiada o ich posilnenie, predovšetkým pokiaľ ide o nástroje JEREMIE a JESSICA, s cieľom zabezpečiť väčšiu podporu pre podnikanie a malé a stredné podniky; odporúča zjednodušiť pravidlá upravujúce tieto nástroje, aby ich mohli príjemcovia viac využívať;

Politika súdržnosti a stratégia EÚ do roku 2020

| 15. | víta diskusiu o stratégii EÚ do roku 2020; zdôrazňuje dlhodobý charakter tejto stratégie, ktorá sa zameriava na vytvorenie rámcových podmienok pre stabilný rast a vytváranie pracovných miest v Európe a prechod k udržateľnému hospodárstvu, a vyjadruje súhlas so stanovenými prioritami; zdôrazňuje, že je potrebné následne rozvíjať viacúrovňový riadiaci prístup k územnej súdržnosti, ktorý je v Európe taký potrebný; |
| --- | --- |

15.

víta diskusiu o stratégii EÚ do roku 2020; zdôrazňuje dlhodobý charakter tejto stratégie, ktorá sa zameriava na vytvorenie rámcových podmienok pre stabilný rast a vytváranie pracovných miest v Európe a prechod k udržateľnému hospodárstvu, a vyjadruje súhlas so stanovenými prioritami; zdôrazňuje, že je potrebné následne rozvíjať viacúrovňový riadiaci prístup k územnej súdržnosti, ktorý je v Európe taký potrebný;

| 16. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že táto stratégia bola navrhnutá pred ukončením preskúmania súčasnej lisabonskej stratégie; dôrazne odporúča Komisii, aby pripravila otvorené hodnotenie nedostatkov vykonávania lisabonskej stratégie; zdôrazňuje, že odporúčania tejto parlamentnej správy by sa mali zahrnúť do konečného znenia novej stratégie; |
| --- | --- |

16.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že táto stratégia bola navrhnutá pred ukončením preskúmania súčasnej lisabonskej stratégie; dôrazne odporúča Komisii, aby pripravila otvorené hodnotenie nedostatkov vykonávania lisabonskej stratégie; zdôrazňuje, že odporúčania tejto parlamentnej správy by sa mali zahrnúť do konečného znenia novej stratégie;

| 17. | vyzýva na potrebu zabezpečiť efektívnu a rozsiahlu infraštruktúru modernizáciou dopravných systémov, zavedením dojednaní o neznečisťujúcej doprave, zlepšením prístupu k pitnej vode a kanalizácii a systémov nakladania s odpadom, zavedením účinnejšieho environmentálneho manažérstva a zabezpečením udržateľného využívania prírodných zdrojov a energie z obnoviteľných zdrojov, a to v záujme hospodárskeho rozvoja a lepšej súdržnosti; |
| --- | --- |

17.

vyzýva na potrebu zabezpečiť efektívnu a rozsiahlu infraštruktúru modernizáciou dopravných systémov, zavedením dojednaní o neznečisťujúcej doprave, zlepšením prístupu k pitnej vode a kanalizácii a systémov nakladania s odpadom, zavedením účinnejšieho environmentálneho manažérstva a zabezpečením udržateľného využívania prírodných zdrojov a energie z obnoviteľných zdrojov, a to v záujme hospodárskeho rozvoja a lepšej súdržnosti;

| 18. | naliehavo vyzýva EÚ, aby prijala konkrétne ustanovenia a uskutočnila primerané opatrenia na uspokojenie osobitných potrieb regiónov vyznačujúcich sa prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami závažného a trvalého rázu, ako sú pobrežné oblasti, ostrovy, horské oblasti, cezhraničné a najvzdialenejšie regióny, so zreteľom na právny základ územnej súdržnosti stanovený v novej Lisabonskej zmluve; |
| --- | --- |

18.

naliehavo vyzýva EÚ, aby prijala konkrétne ustanovenia a uskutočnila primerané opatrenia na uspokojenie osobitných potrieb regiónov vyznačujúcich sa prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami závažného a trvalého rázu, ako sú pobrežné oblasti, ostrovy, horské oblasti, cezhraničné a najvzdialenejšie regióny, so zreteľom na právny základ územnej súdržnosti stanovený v novej Lisabonskej zmluve;

| 19. | oceňuje, že v návrhu sa zohľadňuje sociálny rozmer, ale zdôrazňuje, že hospodársky pilier zohráva ústrednú úlohu, pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, a preto je veľmi dôležité doplniť voľný, otvorený a funkčný vnútorný trh, ktorý by umožnil podnikom flexibilne reagovať na makroekonomické trendy; zdôrazňuje, že nedávna kríza preukázala, že stratégie hospodárskeho rastu nesmú zanedbávať ciele sociálnej ochrany, prístup k službám, boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a tvorbu kvalitných pracovných miest; |
| --- | --- |

19.

oceňuje, že v návrhu sa zohľadňuje sociálny rozmer, ale zdôrazňuje, že hospodársky pilier zohráva ústrednú úlohu, pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, a preto je veľmi dôležité doplniť voľný, otvorený a funkčný vnútorný trh, ktorý by umožnil podnikom flexibilne reagovať na makroekonomické trendy; zdôrazňuje, že nedávna kríza preukázala, že stratégie hospodárskeho rastu nesmú zanedbávať ciele sociálnej ochrany, prístup k službám, boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a tvorbu kvalitných pracovných miest;

| 20. | víta výzvu na vyšší počet udržateľnejších, inteligentných pracovných miest, ale uznáva, že nový hospodársky model by mohol viesť k nerovnomernému rozdeleniu nákladov a prínosov medzi jednotlivými členskými štátmi a regiónmi, a preto s cieľom zabrániť vzniku takejto situácie vyzýva Úniu, aby prevzala zodpovednosť a stanovila kľúčové oblasti činnosti, kde podľa zásady subsidiarity je zasahovanie na európskej úrovni najvhodnejším prostriedkom na dosiahnutie najlepších výsledkov pre všetkých; |
| --- | --- |

20.

víta výzvu na vyšší počet udržateľnejších, inteligentných pracovných miest, ale uznáva, že nový hospodársky model by mohol viesť k nerovnomernému rozdeleniu nákladov a prínosov medzi jednotlivými členskými štátmi a regiónmi, a preto s cieľom zabrániť vzniku takejto situácie vyzýva Úniu, aby prevzala zodpovednosť a stanovila kľúčové oblasti činnosti, kde podľa zásady subsidiarity je zasahovanie na európskej úrovni najvhodnejším prostriedkom na dosiahnutie najlepších výsledkov pre všetkých;

| 21. | zdôrazňuje, že výskum a inovácie sú kľúčovými nástrojmi na rozvoj EÚ a na dosiahnutie väčšej konkurencieschopnosti EÚ pri riešení celosvetových úloh; nazdáva sa, že je potrebné pravidelne investovať do týchto oblastí, ako aj na základe dosiahnutých výsledkov pravidelne posudzovať uskutočnený pokrok; v tejto súvislosti vyzýva na lepšiu koordináciu štrukturálnych fondov a rámcového programu s cieľom maximalizovať prospech plynúci z financovania výskumu a inovácií v budúcnosti a na rozvoj regionálnych inovačných zoskupení v členských štátoch a medzi nimi; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že výskum a inovácie sú kľúčovými nástrojmi na rozvoj EÚ a na dosiahnutie väčšej konkurencieschopnosti EÚ pri riešení celosvetových úloh; nazdáva sa, že je potrebné pravidelne investovať do týchto oblastí, ako aj na základe dosiahnutých výsledkov pravidelne posudzovať uskutočnený pokrok; v tejto súvislosti vyzýva na lepšiu koordináciu štrukturálnych fondov a rámcového programu s cieľom maximalizovať prospech plynúci z financovania výskumu a inovácií v budúcnosti a na rozvoj regionálnych inovačných zoskupení v členských štátoch a medzi nimi;

| 22. | vyjadruje presvedčenie, že vzdelávanie a odborná príprava sú základnými predpokladmi na rozvoj EÚ a na dosiahnutie väčšej konkurencieschopnosti EÚ pri riešení celosvetových úloh; vyjadruje presvedčenie, že treba pravidelne zabezpečiť investície do tejto oblasti a pravidelne hodnotiť dosiahnutý pokrok; |
| --- | --- |

22.

vyjadruje presvedčenie, že vzdelávanie a odborná príprava sú základnými predpokladmi na rozvoj EÚ a na dosiahnutie väčšej konkurencieschopnosti EÚ pri riešení celosvetových úloh; vyjadruje presvedčenie, že treba pravidelne zabezpečiť investície do tejto oblasti a pravidelne hodnotiť dosiahnutý pokrok;

| 23. | uznáva, že vytvorená štruktúra cieľov v štrukturálnych politikách sa počas svojich prvých rokov osvedčila; v záujme spoľahlivosti plánovania vyzýva, aby sa zachovala táto štruktúra, ako aj zásada spoločného riadenia; uznáva, že môže byť potrebné upraviť obsah cieľov a prispôsobiť ho cieľom do roku 2020; |
| --- | --- |

23.

uznáva, že vytvorená štruktúra cieľov v štrukturálnych politikách sa počas svojich prvých rokov osvedčila; v záujme spoľahlivosti plánovania vyzýva, aby sa zachovala táto štruktúra, ako aj zásada spoločného riadenia; uznáva, že môže byť potrebné upraviť obsah cieľov a prispôsobiť ho cieľom do roku 2020;

| 24. | poznamenáva, že v celej Európe ešte stále existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o nedostatočnú infraštruktúru, v dôsledku čoho dochádza k obmedzovaniu rastového potenciálu a hladkého fungovania vnútorného trhu; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam cezhraničnej spolupráce a vyjadruje presvedčenie, že je potrebné vytvoriť skutočne rovnaké podmienky pre všetkých v oblasti dopravy, energetiky, telekomunikácií a infraštruktúry informačných technológií, ktoré by mali byť zahrnuté do stratégie a aj naďalej tvoriť veľmi dôležitú súčasť politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

24.

poznamenáva, že v celej Európe ešte stále existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o nedostatočnú infraštruktúru, v dôsledku čoho dochádza k obmedzovaniu rastového potenciálu a hladkého fungovania vnútorného trhu; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam cezhraničnej spolupráce a vyjadruje presvedčenie, že je potrebné vytvoriť skutočne rovnaké podmienky pre všetkých v oblasti dopravy, energetiky, telekomunikácií a infraštruktúry informačných technológií, ktoré by mali byť zahrnuté do stratégie a aj naďalej tvoriť veľmi dôležitú súčasť politiky súdržnosti;

| 25. | uznáva, že rozpočet EÚ musí zohrávať ústrednú úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie EÚ do roku 2020; domnieva sa, že politika súdržnosti je pre svoje strategické zameranie, silnú a záväznú podmienenosť, individuálne zásahy a monitorovanie a technickú pomoc účinným a efektívnym mechanizmom na uskutočňovanie stratégie EÚ do roku 2020; |
| --- | --- |

25.

uznáva, že rozpočet EÚ musí zohrávať ústrednú úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie EÚ do roku 2020; domnieva sa, že politika súdržnosti je pre svoje strategické zameranie, silnú a záväznú podmienenosť, individuálne zásahy a monitorovanie a technickú pomoc účinným a efektívnym mechanizmom na uskutočňovanie stratégie EÚ do roku 2020;

| 26. | poznamenáva, že práve v oblasti širokopásmového pokrytia sú na vidieku veľké nedostatky, ktoré sa v súlade s cieľom uvedeným v digitálnom programe musia odstrániť, aby sa podporil trvalo udržateľný hospodársky rozvoj týchto regiónov; |
| --- | --- |

26.

poznamenáva, že práve v oblasti širokopásmového pokrytia sú na vidieku veľké nedostatky, ktoré sa v súlade s cieľom uvedeným v digitálnom programe musia odstrániť, aby sa podporil trvalo udržateľný hospodársky rozvoj týchto regiónov;

| 27. | víta uznanie úlohy štrukturálnych fondov pri dosahovaní cieľov stratégie EÚ do roku 2020; zdôrazňuje však, že politika súdržnosti nie je len zdrojom stabilne prideľovaných finančných prostriedkov, ale aj dôležitým nástrojom hospodárskeho rozvoja všetkých európskych regiónov; jej hlavné ciele, t. j. prekonanie rozdielov medzi regiónmi a zavedenie skutočnej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Európe, a zásady, t. j. integrovaný prístup, viacúrovňové riadenie a skutočné partnerstvo, predstavujú kľúčové doplnkové prvky na dosiahnutie úspechu tejto stratégie a mali by sa s ňou koordinovať; |
| --- | --- |

27.

víta uznanie úlohy štrukturálnych fondov pri dosahovaní cieľov stratégie EÚ do roku 2020; zdôrazňuje však, že politika súdržnosti nie je len zdrojom stabilne prideľovaných finančných prostriedkov, ale aj dôležitým nástrojom hospodárskeho rozvoja všetkých európskych regiónov; jej hlavné ciele, t. j. prekonanie rozdielov medzi regiónmi a zavedenie skutočnej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Európe, a zásady, t. j. integrovaný prístup, viacúrovňové riadenie a skutočné partnerstvo, predstavujú kľúčové doplnkové prvky na dosiahnutie úspechu tejto stratégie a mali by sa s ňou koordinovať;

| 28. | zdôrazňuje, že silná a dobre financovaná politika súdržnosti, ktorá zahŕňa všetky európske regióny, musí tvoriť kľúčový prvok stratégie EÚ do roku 2020; vyjadruje presvedčenie, že táto politika aj so svojím horizontálnym prístupom je predpokladom úspešného splnenia cieľov stratégie EÚ do roku 2020, ako aj dosiahnutia sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti v EÚ; odmieta všetky pokusy o racionalizáciu politiky súdržnosti a žiada, aby bol pri preskúmaní rozpočtu EÚ v plnej miere podporený regionálny rozmer; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že silná a dobre financovaná politika súdržnosti, ktorá zahŕňa všetky európske regióny, musí tvoriť kľúčový prvok stratégie EÚ do roku 2020; vyjadruje presvedčenie, že táto politika aj so svojím horizontálnym prístupom je predpokladom úspešného splnenia cieľov stratégie EÚ do roku 2020, ako aj dosiahnutia sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti v EÚ; odmieta všetky pokusy o racionalizáciu politiky súdržnosti a žiada, aby bol pri preskúmaní rozpočtu EÚ v plnej miere podporený regionálny rozmer;

| 29. | zdôrazňuje, že včasná definícia mechanizmov plnenia má kľúčový význam pre úspešné uskutočňovanie stratégie EÚ do roku 2020; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že včasná definícia mechanizmov plnenia má kľúčový význam pre úspešné uskutočňovanie stratégie EÚ do roku 2020;

| 30. | zdôrazňuje, že politika súdržnosti nie je podriadená stratégii EÚ do roku 2020; zdôrazňuje, že zatiaľ čo priority politiky súdržnosti by mali byť v súlade s cieľmi stratégie EÚ do roku 2020, mal by sa ponechať priestor na dostatočnú flexibilitu, aby bolo možné zapracovať regionálne špecifiká a podporiť slabšie a najchudobnejšie regióny s cieľom prekonať sociálno-hospodárske ťažkosti, prírodne znevýhodnené podmienky a znížiť rozdiely; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že politika súdržnosti nie je podriadená stratégii EÚ do roku 2020; zdôrazňuje, že zatiaľ čo priority politiky súdržnosti by mali byť v súlade s cieľmi stratégie EÚ do roku 2020, mal by sa ponechať priestor na dostatočnú flexibilitu, aby bolo možné zapracovať regionálne špecifiká a podporiť slabšie a najchudobnejšie regióny s cieľom prekonať sociálno-hospodárske ťažkosti, prírodne znevýhodnené podmienky a znížiť rozdiely;

| 31. | žiada o zlepšenie systému riadenia v rámci stratégie EÚ do roku 2020 v porovnaní s lisabonskou stratégiou; pokiaľ ide o návrh a vykonávanie, odporúča pri čerpaní prostriedkov z Kohézneho fondu a zo štrukturálnych fondov, postupovať v súlade so zásadou viacúrovňového riadenia s cieľom zabezpečiť väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a zúčastnených strán občianskej spoločnosti; zdôrazňuje, že toto zapojenie by malo zahŕňať prijatie dohôd o viacúrovňovom systéme riadenia; |
| --- | --- |

31.

žiada o zlepšenie systému riadenia v rámci stratégie EÚ do roku 2020 v porovnaní s lisabonskou stratégiou; pokiaľ ide o návrh a vykonávanie, odporúča pri čerpaní prostriedkov z Kohézneho fondu a zo štrukturálnych fondov, postupovať v súlade so zásadou viacúrovňového riadenia s cieľom zabezpečiť väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a zúčastnených strán občianskej spoločnosti; zdôrazňuje, že toto zapojenie by malo zahŕňať prijatie dohôd o viacúrovňovom systéme riadenia;

| 32. | domnieva sa, že stratégia EÚ do roku 2020 musí tvoriť neoddeliteľnú súčasť pri dosahovaní cieľa územnej súdržnosti, ktorý je v Lisabonskej zmluve obsiahnutý ako nový cieľ; domnieva sa, že miestne iniciatívy v oblasti cezhraničnej spolupráce majú potenciál pre územnú súdržnosť, ktorý zatiaľ nie je dostatočne využitý; vyzýva Komisiu, aby vo svojich návrhoch budúcich dohôd o územnej spolupráci podrobnejšie stanovila úlohu stratégií týkajúcich sa makroregiónov; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že stratégia EÚ do roku 2020 musí tvoriť neoddeliteľnú súčasť pri dosahovaní cieľa územnej súdržnosti, ktorý je v Lisabonskej zmluve obsiahnutý ako nový cieľ; domnieva sa, že miestne iniciatívy v oblasti cezhraničnej spolupráce majú potenciál pre územnú súdržnosť, ktorý zatiaľ nie je dostatočne využitý; vyzýva Komisiu, aby vo svojich návrhoch budúcich dohôd o územnej spolupráci podrobnejšie stanovila úlohu stratégií týkajúcich sa makroregiónov;

| 33. | poukazuje na skutočnosť, že silnejší územný rozmer stratégie, zohľadňujúci špecifiká a rôzne úrovne rozvoja európskych regiónov s priamym zapojením regionálnych a miestnych orgánov a partnerov v zmysle nariadenia o štrukturálnych fondoch do plánovania a vykonávania príslušných programov, bude viesť k dokonalejšiemu zmyslu pre zodpovednosť za svoje ciele na všetkých úrovniach a zaručí väčšie povedomie o daných cieľoch a výstupoch priamo na mieste; okrem toho sa domnieva, že regióny treba neustále podporovať rozvíjaním inovatívnych finančných nástrojov, aby sa zachovala ich úloha pri plnení cieľov lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na skutočnosť, že silnejší územný rozmer stratégie, zohľadňujúci špecifiká a rôzne úrovne rozvoja európskych regiónov s priamym zapojením regionálnych a miestnych orgánov a partnerov v zmysle nariadenia o štrukturálnych fondoch do plánovania a vykonávania príslušných programov, bude viesť k dokonalejšiemu zmyslu pre zodpovednosť za svoje ciele na všetkých úrovniach a zaručí väčšie povedomie o daných cieľoch a výstupoch priamo na mieste; okrem toho sa domnieva, že regióny treba neustále podporovať rozvíjaním inovatívnych finančných nástrojov, aby sa zachovala ich úloha pri plnení cieľov lisabonskej stratégie;

| 34. | zdôrazňuje význam znalostí pomerov na miestnej a regionálnej úrovni v rámci cieľov stratégie EÚ do roku 2020; na tento účel považuje za potrebné zabezpečiť vzájomné poskytovanie štatistických informácií a dosiahnuť schopnosť interpretovať ukazovatele na miestnej i regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje význam znalostí pomerov na miestnej a regionálnej úrovni v rámci cieľov stratégie EÚ do roku 2020; na tento účel považuje za potrebné zabezpečiť vzájomné poskytovanie štatistických informácií a dosiahnuť schopnosť interpretovať ukazovatele na miestnej i regionálnej úrovni;

| 35. | poukazuje na kľúčovú úlohu miest pri dosahovaní cieľov stratégie EÚ do roku 2020; naliehavo vyzýva, aby sa v rámci vykonávania priorít stratégie EÚ do roku 2020 zohľadnili ich skúsenosti a prínos, najmä čo sa týka zmeny klímy, sociálnej integrácie, demografickej zmeny a investícií do trvalo udržateľného hospodárskeho rozvoja, energetiky, dopravy, vodného hospodárstva, zdravotnej starostlivosti, verejnej bezpečnosti atď.; súhlasí s návrhom záverov Rady, aby boli regióny zapojené do budúcej stratégie rastu a zamestnanosti; keďže akákoľvek stratégia v tejto oblasti sa má vykonávať v spolupráci s regiónmi a mestami, navrhuje, aby Komisia a Rada zohľadnili odporúčanie Výboru regiónov týkajúce sa stratégie EÚ do roku 2020; |
| --- | --- |

35.

poukazuje na kľúčovú úlohu miest pri dosahovaní cieľov stratégie EÚ do roku 2020; naliehavo vyzýva, aby sa v rámci vykonávania priorít stratégie EÚ do roku 2020 zohľadnili ich skúsenosti a prínos, najmä čo sa týka zmeny klímy, sociálnej integrácie, demografickej zmeny a investícií do trvalo udržateľného hospodárskeho rozvoja, energetiky, dopravy, vodného hospodárstva, zdravotnej starostlivosti, verejnej bezpečnosti atď.; súhlasí s návrhom záverov Rady, aby boli regióny zapojené do budúcej stratégie rastu a zamestnanosti; keďže akákoľvek stratégia v tejto oblasti sa má vykonávať v spolupráci s regiónmi a mestami, navrhuje, aby Komisia a Rada zohľadnili odporúčanie Výboru regiónov týkajúce sa stratégie EÚ do roku 2020;

| 36. | očakáva, že Komisia predloží konkrétne návrhy na vytvorenie súčinnosti politiky súdržnosti a existujúcich odvetvových politík v súlade s integrovaným prístupom; odporúča racionalizovať ciele, nástroje a administratívne postupy programov a zosúladiť trvanie programu týchto politík; |
| --- | --- |

36.

očakáva, že Komisia predloží konkrétne návrhy na vytvorenie súčinnosti politiky súdržnosti a existujúcich odvetvových politík v súlade s integrovaným prístupom; odporúča racionalizovať ciele, nástroje a administratívne postupy programov a zosúladiť trvanie programu týchto politík;

| 37. | domnieva sa však, že EÚ by mala aj naďalej používať ako svoje hlavné mechanizmy financovania Kohézny fond a štrukturálne fondy, ktoré majú osvedčené a funkčné metódy poskytovania prostriedkov; domnieva sa, že nie je potrebné vytvoriť nové samostatné tematické fondy, ktoré by boli určené na dosiahnutie cieľov stratégie EÚ do roku 2020, a namiesto toho usudzuje, že by sa mali zahrnúť do politiky súdržnosti a rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

37.

domnieva sa však, že EÚ by mala aj naďalej používať ako svoje hlavné mechanizmy financovania Kohézny fond a štrukturálne fondy, ktoré majú osvedčené a funkčné metódy poskytovania prostriedkov; domnieva sa, že nie je potrebné vytvoriť nové samostatné tematické fondy, ktoré by boli určené na dosiahnutie cieľov stratégie EÚ do roku 2020, a namiesto toho usudzuje, že by sa mali zahrnúť do politiky súdržnosti a rozvoja vidieka;

| 38. | odporúča prijať v budúcom regulačnom rámci zjednodušený prístup na čerpanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov; zdôrazňuje, že harmonizácia predpisov a postupov, ako aj zohľadnenie modelov najlepších postupov môže viesť k zjednodušeným systémom poskytovania prostriedkov a zároveň môže podnietiť zapojenie potenciálnych príjemcov do programov spolufinancovaných EÚ; |
| --- | --- |

38.

odporúča prijať v budúcom regulačnom rámci zjednodušený prístup na čerpanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov; zdôrazňuje, že harmonizácia predpisov a postupov, ako aj zohľadnenie modelov najlepších postupov môže viesť k zjednodušeným systémom poskytovania prostriedkov a zároveň môže podnietiť zapojenie potenciálnych príjemcov do programov spolufinancovaných EÚ;

| 39. | odporúča, aby Komisia vykonala ročné preskúmanie priorít stratégie EÚ do roku 2020 na základe výsledkov získaných pri jej vykonávaní, pričom sa zohľadnia všetky zmeny týkajúce sa podmienok oproti pôvodnému zámeru, a aby určila nové priority úzko prepojené s trvalými zmenami na miestnej, regionálnej a globálnej úrovni; |
| --- | --- |

39.

odporúča, aby Komisia vykonala ročné preskúmanie priorít stratégie EÚ do roku 2020 na základe výsledkov získaných pri jej vykonávaní, pričom sa zohľadnia všetky zmeny týkajúce sa podmienok oproti pôvodnému zámeru, a aby určila nové priority úzko prepojené s trvalými zmenami na miestnej, regionálnej a globálnej úrovni;

| 40. | vyzýva Komisiu, aby čím skôr predložila Európskemu parlamentu štruktúrovaný pracovný program na vykonávanie stratégie a v budúcnosti aj jasné posúdenia jej uplatňovania; ďalej vyzýva na vypracovanie jasného pracovného dokumentu, v ktorom sa stanoví vzťah medzi stratégiou a kohéznou politikou; |
| --- | --- |

40.

vyzýva Komisiu, aby čím skôr predložila Európskemu parlamentu štruktúrovaný pracovný program na vykonávanie stratégie a v budúcnosti aj jasné posúdenia jej uplatňovania; ďalej vyzýva na vypracovanie jasného pracovného dokumentu, v ktorom sa stanoví vzťah medzi stratégiou a kohéznou politikou;

| 41. | domnieva sa, že Výbor regiónov by mal aj naďalej prostredníctvom platformy na monitorovanie lisabonskej stratégie monitorovať pokrok budúcej stratégie EÚ do roku 2020 a od členských štátov by sa malo požadovať, aby každoročne štruktúrovaným spôsobom predkladali správu o dosiahnutom pokroku; |
| --- | --- |

41.

domnieva sa, že Výbor regiónov by mal aj naďalej prostredníctvom platformy na monitorovanie lisabonskej stratégie monitorovať pokrok budúcej stratégie EÚ do roku 2020 a od členských štátov by sa malo požadovať, aby každoročne štruktúrovaným spôsobom predkladali správu o dosiahnutom pokroku;

*

* *

| 42. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

42.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(3)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0165.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/126 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/126

---

Štvrtok 20. mája 2010Únia pre Stredozemie

P7_TA(2010)0192

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o Únii pre Stredozemie (2009/2215(INI))

2011/C 161 E/19

Európsky parlament,

so zreteľom na barcelonské vyhlásenie prijaté na euro-stredozemskej konferencii ministrov zahraničných vecí, ktorá sa konala 27. a 28. novembra 1995 v Barcelone, ktorým sa zriadilo euro-stredozemské partnerstvo,

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Barcelonský proces: Únia pre Stredozemie (KOM(2008)0319),

so zreteľom na schválenie Barcelonského procesu: Únie pre Stredozemie na zasadnutí Európskej rady v Bruseli, ktoré sa konalo 13. a 14. marca 2008,

so zreteľom na vyhlásenie zo samitu o Stredozemí, ktorý sa konal 13. júla 2008 v Paríži,

so zreteľom na záverečné vyhlásenie zo stretnutia ministrov zahraničných vecí Únie pre Stredozemie, ktoré sa konalo v Marseille 3. a 4. novembra 2008,

so zreteľom na vyhlásenia predsedníctva Euro-stredozemského parlamentného zhromaždenia (EMPA) z Paríža (12. júla 2008), Káhiry (22. novembra 2009) a Rabatu (22. januára 2010),

so zreteľom na závery z inauguračnej schôdze Euro-stredozemského zhromaždenia regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM), ktorá sa konala 21. januára 2010 v Barcelone,

so zreteľom na záverečné vyhlásenie z euro-stredozemského samitu hospodárskych a sociálnych rád a obdobných inštitúcií, ktorý sa konal 19. októbra 2009 v Alexandrii,

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o stredozemskej politike Európskej únie, najmä uznesenia z 15. marca 2007 (1) a 5. júna 2008 (2), a na svoje uznesenie o Barcelonskom procese: Únii pre Stredozemie z 19. februára 2009 (3),

so zreteľom na závery druhej euro-stredozemskej ministerskej konferencie o posilnení úlohy žien v spoločnosti, ktorá sa konala 11. a 12. novembra 2009 v Marakéši,

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2007 o posilňovaní Európskej susedskej politiky (4),

so zreteľom na odporúčania výborov Euro-stredozemského parlamentného zhromaždenia (EMPA) prijaté na šiestej plenárnej schôdzi, ktorá sa konala 13. a 14. marca 2010 v Ammáne,

so zreteľom na odporúčanie EMPA prijaté 13. októbra 2008 v Jordánsku a postúpené prvej schôdzi ministrov zahraničných vecí barcelonského procesu: Únie pre Stredozemie v Marseille,

so zreteľom na štatút generálneho sekretariátu Únie pre Stredozemie prijatý 3. marca 2010,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A7-0133/2010),

| A. | keďže oblasť Stredozemia má kľúčový význam pre EÚ a keďže v multipolárnom a vzájomne závislom svete budú veľké regionálne integrované celky schopnejšie reagovať na sociálne, kultúrne, hospodárske, environmentálne, demografické, politické a bezpečnostné výzvy, |
| --- | --- |

A.

keďže oblasť Stredozemia má kľúčový význam pre EÚ a keďže v multipolárnom a vzájomne závislom svete budú veľké regionálne integrované celky schopnejšie reagovať na sociálne, kultúrne, hospodárske, environmentálne, demografické, politické a bezpečnostné výzvy,

| B. | keďže Európska únia musí prijať strategickú víziu, ktorá v rámci jej vzťahov so stredozemskými susedmi zohľadní všetky tieto výzvy s dôrazom na sociálny, hospodársky a demokratický rozvoj regiónu, |
| --- | --- |

B.

keďže Európska únia musí prijať strategickú víziu, ktorá v rámci jej vzťahov so stredozemskými susedmi zohľadní všetky tieto výzvy s dôrazom na sociálny, hospodársky a demokratický rozvoj regiónu,

| C. | keďže v súlade s článkom 8 Zmluvy o EÚ Únia rozvíja osobitné vzťahy so susednými krajinami s cieľom vytvoriť priestor prosperity a dobrého susedstva, ktorý je založený na hodnotách Únie a charakterizovaný blízkymi a mierovými vzťahmi založenými na spolupráci, |
| --- | --- |

C.

keďže v súlade s článkom 8 Zmluvy o EÚ Únia rozvíja osobitné vzťahy so susednými krajinami s cieľom vytvoriť priestor prosperity a dobrého susedstva, ktorý je založený na hodnotách Únie a charakterizovaný blízkymi a mierovými vzťahmi založenými na spolupráci,

| D. | keďže Únia pre Stredozemie umožňuje ešte viac posilniť regionálny a mnohostranný rozmer euro-stredozemských vzťahov a obnoviť vyhliadky pre vytvorenie priestoru mieru, bezpečnosti a prosperity pre 800 miliónov obyvateľov a predstavuje ideálny rámec pre riešenie sociálno-ekonomických výziev, podporu regionálnej integrácie a zabezpečenie spoločného rozvoja partnerských štátov, |
| --- | --- |

D.

keďže Únia pre Stredozemie umožňuje ešte viac posilniť regionálny a mnohostranný rozmer euro-stredozemských vzťahov a obnoviť vyhliadky pre vytvorenie priestoru mieru, bezpečnosti a prosperity pre 800 miliónov obyvateľov a predstavuje ideálny rámec pre riešenie sociálno-ekonomických výziev, podporu regionálnej integrácie a zabezpečenie spoločného rozvoja partnerských štátov,

| E. | keďže susedská politika, ktorá uprednostňuje prehlbovanie diferencovaných bilaterálnych vzťahov, neumožňuje sama osebe prispieť k spoločnému procesu významných reforiem v regióne; so zreteľom na túto príležitosť, ktorú ponúka vytvorenie Únie pre Stredozemie, posilniť komplementaritu bilaterálnych politík na jednej strane a regionálnych politík na druhej strane, aby sa účinnejšie plnili ciele euro-stredozemskej spolupráce, ktoré vychádzajú zo vzájomného uznávania spoločných hodnôt, ako sú demokracia, princíp právneho štátu, dobrá správa vecí verejných a rešpektovane ľudských práv; keďže je potrebné trvať na tom, aby sa členské štáty zaviazali vykonávať európsku susedskú politiku koherentným a dôveryhodným spôsobom v súlade s článkom 8 Zmluvy o EÚ, |
| --- | --- |

E.

keďže susedská politika, ktorá uprednostňuje prehlbovanie diferencovaných bilaterálnych vzťahov, neumožňuje sama osebe prispieť k spoločnému procesu významných reforiem v regióne; so zreteľom na túto príležitosť, ktorú ponúka vytvorenie Únie pre Stredozemie, posilniť komplementaritu bilaterálnych politík na jednej strane a regionálnych politík na druhej strane, aby sa účinnejšie plnili ciele euro-stredozemskej spolupráce, ktoré vychádzajú zo vzájomného uznávania spoločných hodnôt, ako sú demokracia, princíp právneho štátu, dobrá správa vecí verejných a rešpektovane ľudských práv; keďže je potrebné trvať na tom, aby sa členské štáty zaviazali vykonávať európsku susedskú politiku koherentným a dôveryhodným spôsobom v súlade s článkom 8 Zmluvy o EÚ,

| F. | keďže je nevyhnutné vychádzať z už dosiahnutých výsledkov barcelonského procesu, ktorého ciele a realizáciu musí Únia pre Stredozemie podporiť v súlade s vyhlásením z parížskeho samitu z 13. júla 2008, a nenásobiť ani neprekrývať už existujúce politické nástroje a inštitucionálne úrovne, aby sa zabezpečila účinnosť a súlad rôznych nástrojov v oblasti euro-stredozemskej spolupráce, |
| --- | --- |

F.

keďže je nevyhnutné vychádzať z už dosiahnutých výsledkov barcelonského procesu, ktorého ciele a realizáciu musí Únia pre Stredozemie podporiť v súlade s vyhlásením z parížskeho samitu z 13. júla 2008, a nenásobiť ani neprekrývať už existujúce politické nástroje a inštitucionálne úrovne, aby sa zabezpečila účinnosť a súlad rôznych nástrojov v oblasti euro-stredozemskej spolupráce,

| G. | keďže stredozemské krajiny prežívajú už asi pätnásť rokov rýchlu diverzifikáciu svojich obchodných a hospodárskych vzťahov (napr. s Ruskom, Čínou, Indiou, Brazíliou a štátmi Perzského zálivu) a keďže ich spoločnosti prechádzajú výraznými premenami (modely spotreby, mobilita, demografické zmeny atď.), ktoré ovplyvňujú ich vnútornú, najmä územnú rovnováhu, |
| --- | --- |

G.

keďže stredozemské krajiny prežívajú už asi pätnásť rokov rýchlu diverzifikáciu svojich obchodných a hospodárskych vzťahov (napr. s Ruskom, Čínou, Indiou, Brazíliou a štátmi Perzského zálivu) a keďže ich spoločnosti prechádzajú výraznými premenami (modely spotreby, mobilita, demografické zmeny atď.), ktoré ovplyvňujú ich vnútornú, najmä územnú rovnováhu,

| H. | keďže obmedzené kultúrne výmeny nemôžu samé osebe priblížiť národy Stredozemia a keďže Európa postupne stráca svoj kultúrny význam pre stredozemských partnerov, |
| --- | --- |

H.

keďže obmedzené kultúrne výmeny nemôžu samé osebe priblížiť národy Stredozemia a keďže Európa postupne stráca svoj kultúrny význam pre stredozemských partnerov,

| I. | vzhľadom na závažnosť rastúcich rozdielov medzi členskými štátmi Európskej únie a tretími krajinami Stredozemia a na štrukturálne ťažkosti sociálno-hospodárskeho a inštitucionálneho charakteru, ktoré vyvolávajú obavy a vyžadujú rázne spoločné riešenia v spoločnom záujme všetkých členských štátov Únie pre Stredozemie; keďže potenciál hospodárskeho rastu tretích krajín zo Stredozemia túto perspektívu podporuje; vzhľadom na potrebu lepšej regionálnej integrácie juh-juh, |
| --- | --- |

I.

vzhľadom na závažnosť rastúcich rozdielov medzi členskými štátmi Európskej únie a tretími krajinami Stredozemia a na štrukturálne ťažkosti sociálno-hospodárskeho a inštitucionálneho charakteru, ktoré vyvolávajú obavy a vyžadujú rázne spoločné riešenia v spoločnom záujme všetkých členských štátov Únie pre Stredozemie; keďže potenciál hospodárskeho rastu tretích krajín zo Stredozemia túto perspektívu podporuje; vzhľadom na potrebu lepšej regionálnej integrácie juh-juh,

| J. | keďže regionálny kontext, v ktorom vzniká Únia pre Stredozemie, je poznamenaný politickými konfliktami a napätím, ktoré od parížskeho samitu z júla 2008 narušili a spomalili jej fungovanie; keďže mierový proces na Blízkom východe sa zastavil, |
| --- | --- |

J.

keďže regionálny kontext, v ktorom vzniká Únia pre Stredozemie, je poznamenaný politickými konfliktami a napätím, ktoré od parížskeho samitu z júla 2008 narušili a spomalili jej fungovanie; keďže mierový proces na Blízkom východe sa zastavil,

| K. | keďže k dôsledkom hospodárskej a finančnej krízy sa pridala aj politická, hospodárska a sociálna kríza, ktorá už existuje v partnerských krajinách, najmä pokiaľ ide o problém nezamestnanosti; keďže spoločným záujmom týchto krajín a EÚ je znížiť mieru nezamestnanosti v regióne a dať obyvateľstvu, najmä ženám, mladým ľuďom a vidieckemu obyvateľstvu, nádej do budúcnosti, |
| --- | --- |

K.

keďže k dôsledkom hospodárskej a finančnej krízy sa pridala aj politická, hospodárska a sociálna kríza, ktorá už existuje v partnerských krajinách, najmä pokiaľ ide o problém nezamestnanosti; keďže spoločným záujmom týchto krajín a EÚ je znížiť mieru nezamestnanosti v regióne a dať obyvateľstvu, najmä ženám, mladým ľuďom a vidieckemu obyvateľstvu, nádej do budúcnosti,

| L. | keďže obnovenie mierového procesu na Blízkom východe a konkrétne vyhliadky na trvalé komplexné riešenie sú pre rozvoj euro-stredozemských vzťahov a fungovanie a realizáciu projektov Únie pre Stredozemie mimoriadne dôležité, |
| --- | --- |

L.

keďže obnovenie mierového procesu na Blízkom východe a konkrétne vyhliadky na trvalé komplexné riešenie sú pre rozvoj euro-stredozemských vzťahov a fungovanie a realizáciu projektov Únie pre Stredozemie mimoriadne dôležité,

| M. | keďže dve hlavné inovácie Únie pre Stredozemie – inštitucionálna (spolupredsedníctvo, stály spoločný výbor, sekretariát Únie pre Stredozemie) a operačná (integračné projekty) – musia fungovať účinne a transparentne s cieľom zlepšiť životné podmienky občanov, ktorí sú hlavnými príjemcami tohto projektu, |
| --- | --- |

M.

keďže dve hlavné inovácie Únie pre Stredozemie – inštitucionálna (spolupredsedníctvo, stály spoločný výbor, sekretariát Únie pre Stredozemie) a operačná (integračné projekty) – musia fungovať účinne a transparentne s cieľom zlepšiť životné podmienky občanov, ktorí sú hlavnými príjemcami tohto projektu,

| N. | keďže generálny sekretariát je vyzvaný, aby sa stal hybnou pákou tohto opatrenia, keďže jeho efektivita bude závisieť od schopnosti jeho zamestnancov pracovať nezávisle a keďže prítomnosť vysokého izraelského úradníka a vysokého palestínskeho úradníka, ktorí budú spolupracovať v medzinárodnej organizácii na regionálnej úrovni, nemá obdobu a prináša nádej, |
| --- | --- |

N.

keďže generálny sekretariát je vyzvaný, aby sa stal hybnou pákou tohto opatrenia, keďže jeho efektivita bude závisieť od schopnosti jeho zamestnancov pracovať nezávisle a keďže prítomnosť vysokého izraelského úradníka a vysokého palestínskeho úradníka, ktorí budú spolupracovať v medzinárodnej organizácii na regionálnej úrovni, nemá obdobu a prináša nádej,

| O. | keďže stredozemských regiónov sa priamo týkajú nadnárodné otázky, ako sú trvalo udržateľný rozvoj, bezpečnosť dodávok energie, migračné toky, obchod v oblasti kultúry a cestovného ruchu, a keďže musia tiež riešiť cezhraničné problémy, ako sú vodné hospodárstvo a prístup k vode, znečistenie, rozvoj dopravných sietí, a keďže miestne a regionálne orgány preto zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní udržateľných územných politík prispôsobených miestnym osobitostiam a pri realizácii konkrétnych a inkluzívnych projektov, |
| --- | --- |

O.

keďže stredozemských regiónov sa priamo týkajú nadnárodné otázky, ako sú trvalo udržateľný rozvoj, bezpečnosť dodávok energie, migračné toky, obchod v oblasti kultúry a cestovného ruchu, a keďže musia tiež riešiť cezhraničné problémy, ako sú vodné hospodárstvo a prístup k vode, znečistenie, rozvoj dopravných sietí, a keďže miestne a regionálne orgány preto zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní udržateľných územných politík prispôsobených miestnym osobitostiam a pri realizácii konkrétnych a inkluzívnych projektov,

| P. | keďže poľnohospodárstvo má v stredozemských krajinách veľký význam vzhľadom na svoju sociálno-ekonomickú váhu, vplyv na životné prostredie a dôsledky v oblasti územnej rovnováhy, |
| --- | --- |

P.

keďže poľnohospodárstvo má v stredozemských krajinách veľký význam vzhľadom na svoju sociálno-ekonomickú váhu, vplyv na životné prostredie a dôsledky v oblasti územnej rovnováhy,

| Q. | keďže 60 % obyvateľov sveta s nedostatočnými zdrojmi vody je sústredených na juhu oblasti Stredozemia a na Blízkom východe a keďže podľa správ UNDP o arabskom svete a tzv. modrého plánu by sa do roku 2025 mohlo 63 miliónov ľudí ocitnúť v situácii veľkého nedostatku vody, |
| --- | --- |

Q.

keďže 60 % obyvateľov sveta s nedostatočnými zdrojmi vody je sústredených na juhu oblasti Stredozemia a na Blízkom východe a keďže podľa správ UNDP o arabskom svete a tzv. modrého plánu by sa do roku 2025 mohlo 63 miliónov ľudí ocitnúť v situácii veľkého nedostatku vody,

| R. | pripomína rozhodnutie znížiť digitálny rozpor medzi oboma brehmi Stredozemného mora, ktoré sa prijalo na ministerskej konferencii Únie pre Stredozemie 4. novembra 2008 v Marseille a ktoré viedlo k návrhu širokopásmového pripojenia pre Stredozemie (BB-MED), |
| --- | --- |

R.

pripomína rozhodnutie znížiť digitálny rozpor medzi oboma brehmi Stredozemného mora, ktoré sa prijalo na ministerskej konferencii Únie pre Stredozemie 4. novembra 2008 v Marseille a ktoré viedlo k návrhu širokopásmového pripojenia pre Stredozemie (BB-MED),

| S. | keďže od parížskeho samitu projekty oznámené v rámci Únie pre Stredozemie trpia globálnym nedostatkom finančných prostriedkov, ktorý by mohol oneskoriť ich realizáciu, |
| --- | --- |

S.

keďže od parížskeho samitu projekty oznámené v rámci Únie pre Stredozemie trpia globálnym nedostatkom finančných prostriedkov, ktorý by mohol oneskoriť ich realizáciu,

| T. | vzhľadom na význam migračných tokov a rôzne výzvy v humanitárnej, sociálnej, kultúrnej a hospodárskej oblasti, ktoré so sebou prinášajú na oboch stranách Stredozemia, |
| --- | --- |

T.

vzhľadom na význam migračných tokov a rôzne výzvy v humanitárnej, sociálnej, kultúrnej a hospodárskej oblasti, ktoré so sebou prinášajú na oboch stranách Stredozemia,

| U. | vzhľadom na veľký význam kapitálového toku v podobe prostriedkov, ktoré prisťahovalci zasielajú obyvateľom žijúcim v krajinách južného Stredozemia, |
| --- | --- |

U.

vzhľadom na veľký význam kapitálového toku v podobe prostriedkov, ktoré prisťahovalci zasielajú obyvateľom žijúcim v krajinách južného Stredozemia,

| V. | vzhľadom na nedávne nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy a inštitucionálne zmeny, ktoré priniesla, a na pretrvávajúce otázky v súvislosti s fungovaním a financovaním Únie pre Stredozemie, ktoré nútia Európsky parlament, aby úzko sledoval vývoj Únie pre Stredozemie s cieľom prispieť k jednoznačnému úspechu samitu v Barcelone, |
| --- | --- |

V.

vzhľadom na nedávne nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy a inštitucionálne zmeny, ktoré priniesla, a na pretrvávajúce otázky v súvislosti s fungovaním a financovaním Únie pre Stredozemie, ktoré nútia Európsky parlament, aby úzko sledoval vývoj Únie pre Stredozemie s cieľom prispieť k jednoznačnému úspechu samitu v Barcelone,

| 1. | žiada hlavy štátov a predsedov vlád krajín Únie pre Stredozemie, ktorí sa 7. júna 2010 zídu v Barcelone, aby spravili všetko preto, aby bola táto schôdza po dvoch ťažkých rokoch úspešným začiatkom činnosti inštitúcií Únie pre Stredozemie a realizácie veľkých projektov a pokroku vo všetkých oblastiach euro-stredozemskej spolupráce; |
| --- | --- |

1.

žiada hlavy štátov a predsedov vlád krajín Únie pre Stredozemie, ktorí sa 7. júna 2010 zídu v Barcelone, aby spravili všetko preto, aby bola táto schôdza po dvoch ťažkých rokoch úspešným začiatkom činnosti inštitúcií Únie pre Stredozemie a realizácie veľkých projektov a pokroku vo všetkých oblastiach euro-stredozemskej spolupráce;

| 2. | napriek vytvoreniu Únie pre Stredozemie je naďalej znepokojený tým, že chýba jasné vymedzenie stredozemskej politiky EÚ a dlhodobá strategická vízia pre rozvoj a stabilizáciu regiónu; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa proces euro-stredozemskej integrácie stal opäť politickou prioritou v rámci pracovného programu EÚ; |
| --- | --- |

2.

napriek vytvoreniu Únie pre Stredozemie je naďalej znepokojený tým, že chýba jasné vymedzenie stredozemskej politiky EÚ a dlhodobá strategická vízia pre rozvoj a stabilizáciu regiónu; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa proces euro-stredozemskej integrácie stal opäť politickou prioritou v rámci pracovného programu EÚ;

| 3. | vyzýva vlády členských štátov Únie pre Stredozemie, aby dôkladne prehodnotili a posilnili politický dialóg; zdôrazňuje, že vzájomný rešpekt a vzájomné porozumenie sú základnými prvkami tohto dialógu, a pripomína, že podpora a dodržiavanie demokracie, právneho štátu a ľudských práv, či už občianskych, politických, hospodárskych, sociálnych alebo kultúrnych, ako aj kolektívnych práv sa musia jasne zahrnúť medzi ciele tejto novej iniciatívy, najmä prostredníctvom posilnenia súčasných mechanizmov; zdôrazňuje v tejto súvislosti význam dodržiavania slobody prejavu, myslenia a vierovyznania a potrebu zaručiť práva menšín vrátane náboženských menšín; zdôrazňuje, že práva žien, rodová rovnosť a boj proti diskriminácii založenej na sexuálnej orientácii si vyžadujú osobitnú pozornosť; opäť potvrdzuje svoju podporu demokratickým politickým organizáciám a organizáciám občianskej spoločnosti na južnom brehu Stredozemného mora a oceňuje hodnotnú prácu vykonávanú ženskými organizáciami; |
| --- | --- |

3.

vyzýva vlády členských štátov Únie pre Stredozemie, aby dôkladne prehodnotili a posilnili politický dialóg; zdôrazňuje, že vzájomný rešpekt a vzájomné porozumenie sú základnými prvkami tohto dialógu, a pripomína, že podpora a dodržiavanie demokracie, právneho štátu a ľudských práv, či už občianskych, politických, hospodárskych, sociálnych alebo kultúrnych, ako aj kolektívnych práv sa musia jasne zahrnúť medzi ciele tejto novej iniciatívy, najmä prostredníctvom posilnenia súčasných mechanizmov; zdôrazňuje v tejto súvislosti význam dodržiavania slobody prejavu, myslenia a vierovyznania a potrebu zaručiť práva menšín vrátane náboženských menšín; zdôrazňuje, že práva žien, rodová rovnosť a boj proti diskriminácii založenej na sexuálnej orientácii si vyžadujú osobitnú pozornosť; opäť potvrdzuje svoju podporu demokratickým politickým organizáciám a organizáciám občianskej spoločnosti na južnom brehu Stredozemného mora a oceňuje hodnotnú prácu vykonávanú ženskými organizáciami;

| 4. | domnieva sa, že politické napätie a regionálne konflikty v oblasti Stredozemia nesmú obmedzovať možnosť pristúpiť konkrétne k odvetvovej a viacstrannej spolupráci a že iba podstatným politickým dialógom a prostredníctvom realizácie významných integračných projektov prispeje Únia pre Stredozemie k vytvoreniu dôvery potrebnej na dosiahnutie cieľov spravodlivosti a spoločnej bezpečnosti v duchu solidarity a mieru; zdôrazňuje však, že Únia pre Stredozemie nebude môcť byť plne úspešná, ak sa nevyriešia rôzne regionálne konflikty pri dodržaní medzinárodného práva, čím by sa Stredozemie stalo územím, kde vládne mier; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že politické napätie a regionálne konflikty v oblasti Stredozemia nesmú obmedzovať možnosť pristúpiť konkrétne k odvetvovej a viacstrannej spolupráci a že iba podstatným politickým dialógom a prostredníctvom realizácie významných integračných projektov prispeje Únia pre Stredozemie k vytvoreniu dôvery potrebnej na dosiahnutie cieľov spravodlivosti a spoločnej bezpečnosti v duchu solidarity a mieru; zdôrazňuje však, že Únia pre Stredozemie nebude môcť byť plne úspešná, ak sa nevyriešia rôzne regionálne konflikty pri dodržaní medzinárodného práva, čím by sa Stredozemie stalo územím, kde vládne mier;

| 5. | zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné dospieť k spravodlivému a udržateľnému riešeniu konfliktu na Blízkom východe, a v tejto súvislosti žiada od EÚ a všetkých členských štátov Únie pre Stredozemie rozhodný záväzok; opakuje svoju žiadosť o obnovu zmysluplných rokovaní v rámci mierového procesu s cieľom dospieť ku koexistencii dvoch štátov, nezávislého, demokratického a životaschopného palestínskeho štátu a štátu Izrael, ktoré budú žiť vedľa seba v mieri a bezpečí a ktorých hranice budú medzinárodne uznané; zdôrazňuje, ako výrazne môže Únia pre Stredozemie prispieť k zlepšeniu vzťahov medzi Izraelom a Palestínskou samosprávou, a to okrem iného napríklad spoluprácou medzi izraelskými a palestínskymi predstaviteľmi v rámci Únie pre Stredozemie; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné dospieť k spravodlivému a udržateľnému riešeniu konfliktu na Blízkom východe, a v tejto súvislosti žiada od EÚ a všetkých členských štátov Únie pre Stredozemie rozhodný záväzok; opakuje svoju žiadosť o obnovu zmysluplných rokovaní v rámci mierového procesu s cieľom dospieť ku koexistencii dvoch štátov, nezávislého, demokratického a životaschopného palestínskeho štátu a štátu Izrael, ktoré budú žiť vedľa seba v mieri a bezpečí a ktorých hranice budú medzinárodne uznané; zdôrazňuje, ako výrazne môže Únia pre Stredozemie prispieť k zlepšeniu vzťahov medzi Izraelom a Palestínskou samosprávou, a to okrem iného napríklad spoluprácou medzi izraelskými a palestínskymi predstaviteľmi v rámci Únie pre Stredozemie;

| 6. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že proces dekolonizácie Západnej Sahary sa ešte neskončil; |
| --- | --- |

6.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že proces dekolonizácie Západnej Sahary sa ešte neskončil;

| 7. | víta vymenovanie generálneho tajomníka a prijatie štatútu sekretariátu únie a v súvislosti s barcelonským samitom odporúča, aby sa pri vytváraní inštitucionálnej a funkčnej štruktúry Únie pre Stredozemie zohľadnili tieto prvky:






  — | poskytnúť sekretariátu primerané finančné i štatutárne prostriedky, ktoré mu umožnia fungovať účinne a nezávisle; zdôrazniť, že je naliehavo potrebné, aby bol sekretariát plne funkčný a aby si svojich zamestnancov vyberal podľa zásluh s náležitým zohľadnením zemepisného rozčlenenia a rodovej rovnosti; |
| --- | --- | --- |

7.

víta vymenovanie generálneho tajomníka a prijatie štatútu sekretariátu únie a v súvislosti s barcelonským samitom odporúča, aby sa pri vytváraní inštitucionálnej a funkčnej štruktúry Únie pre Stredozemie zohľadnili tieto prvky:

—

poskytnúť sekretariátu primerané finančné i štatutárne prostriedky, ktoré mu umožnia fungovať účinne a nezávisle; zdôrazniť, že je naliehavo potrebné, aby bol sekretariát plne funkčný a aby si svojich zamestnancov vyberal podľa zásluh s náležitým zohľadnením zemepisného rozčlenenia a rodovej rovnosti;

| — | objasniť kritériá pre rozhodovanie o významných integračných projektoch, ich financovanie a realizáciu, najmä stanovenie priorít na nasledujúce tri roky; |
| --- | --- |

—

objasniť kritériá pre rozhodovanie o významných integračných projektoch, ich financovanie a realizáciu, najmä stanovenie priorít na nasledujúce tri roky;

| — | zabezpečiť spoločné zastúpenie európskych účastníkov (členských štátov, Rady a Komisie) v súlade s Lisabonskou zmluvou a súčasne podporiť aktívnu účasť všetkých tretích krajín Stredozemia; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť spoločné zastúpenie európskych účastníkov (členských štátov, Rady a Komisie) v súlade s Lisabonskou zmluvou a súčasne podporiť aktívnu účasť všetkých tretích krajín Stredozemia;

| — | dbať o demokratickú legitimitu Únie pre Stredozemie a potvrdiť EMPA ako neoddeliteľnú súčasť inštitucionálnej štruktúry, |
| --- | --- |

—

dbať o demokratickú legitimitu Únie pre Stredozemie a potvrdiť EMPA ako neoddeliteľnú súčasť inštitucionálnej štruktúry,

| — | posilniť koordináciu s projektmi a programami Spoločenstva schválenými osobitnými ministerskými konferenciami pri osobitnom zohľadnení možností dosiahnutia súčinnosti; |
| --- | --- |

—

posilniť koordináciu s projektmi a programami Spoločenstva schválenými osobitnými ministerskými konferenciami pri osobitnom zohľadnení možností dosiahnutia súčinnosti;

| — | umožniť spoluprácu s premenlivým usporiadaním otvorenú krajinám a multilaterálnym inštitúciám, ktoré si želajú spolupracovať na projektoch spoločného záujmu; |
| --- | --- |

—

umožniť spoluprácu s premenlivým usporiadaním otvorenú krajinám a multilaterálnym inštitúciám, ktoré si želajú spolupracovať na projektoch spoločného záujmu;

| — | zaručiť riadnu spoluprácu medzi sekretariátom a Európskou komisiou, ako aj jednoznačné rozdelenie ich právomocí; vyzvať Komisiu, aby aktívne spolupracovala v rámci Únie pre Stredozemie a žiadať o väčšie objasnenie jej účasti v rámci tejto novej inštitucionálnej štruktúry; |
| --- | --- |

—

zaručiť riadnu spoluprácu medzi sekretariátom a Európskou komisiou, ako aj jednoznačné rozdelenie ich právomocí; vyzvať Komisiu, aby aktívne spolupracovala v rámci Únie pre Stredozemie a žiadať o väčšie objasnenie jej účasti v rámci tejto novej inštitucionálnej štruktúry;

| — | pripraviť komunikačné kroky na zabezpečenie viditeľnosti aktivít Únie pre Stredozemie; informovať občanov o veľkých projektoch a pokroku Únie pre Stredozemie predovšetkým prostredníctvom ucelenej a bohatej internetovej stránky; |
| --- | --- |

—

pripraviť komunikačné kroky na zabezpečenie viditeľnosti aktivít Únie pre Stredozemie; informovať občanov o veľkých projektoch a pokroku Únie pre Stredozemie predovšetkým prostredníctvom ucelenej a bohatej internetovej stránky;

| — | dbať na demokratickú legitimitu Únie pre Stredozemie tak, aby sa rozhodnutia prijímali transparentným spôsobom za účasti Európskeho parlamentu, EMPA a národných parlamentov; zdôrazniť, že EMPA musí byť uznané za neoddeliteľnú súčasť Únie pre Stredozemie ako jej parlamentná časť; |
| --- | --- |

—

dbať na demokratickú legitimitu Únie pre Stredozemie tak, aby sa rozhodnutia prijímali transparentným spôsobom za účasti Európskeho parlamentu, EMPA a národných parlamentov; zdôrazniť, že EMPA musí byť uznané za neoddeliteľnú súčasť Únie pre Stredozemie ako jej parlamentná časť;

| — | zabezpečiť dialóg so všetkými zainteresovanými stranami (miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti) a ich zapojenie do rozhodovania o významných projektoch; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť dialóg so všetkými zainteresovanými stranami (miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti) a ich zapojenie do rozhodovania o významných projektoch;

| 8. | pripomína, že na parížskom samite sa stanovilo šesť významných strategických horizontálnych odvetví (civilná ochrana, námorné a pozemné diaľnice, odstránenie znečistenia Stredozemného mora, stredozemský solárny plán, iniciatíva rozvoja podnikania v oblasti Stredozemia a euro-stredozemská univerzita), pričom väčšina z nich už je predmetom projektov realizovaných v rámci euro-stredozemského partnerstva; zdôrazňuje preto význam dôkladného zhodnotenia regionálnych projektov a prostriedkov už použitých v rámci euro-stredozemského partnerstva a želá si, aby sa pri výbere projektov financovaných v rámci Únie pre Stredozemie postupovalo podľa kritériá pridanej hodnoty tak na regionálnej, ako aj miestnej úrovni; podporuje preto rýchlu realizáciu týchto prioritných projektov; |
| --- | --- |

8.

pripomína, že na parížskom samite sa stanovilo šesť významných strategických horizontálnych odvetví (civilná ochrana, námorné a pozemné diaľnice, odstránenie znečistenia Stredozemného mora, stredozemský solárny plán, iniciatíva rozvoja podnikania v oblasti Stredozemia a euro-stredozemská univerzita), pričom väčšina z nich už je predmetom projektov realizovaných v rámci euro-stredozemského partnerstva; zdôrazňuje preto význam dôkladného zhodnotenia regionálnych projektov a prostriedkov už použitých v rámci euro-stredozemského partnerstva a želá si, aby sa pri výbere projektov financovaných v rámci Únie pre Stredozemie postupovalo podľa kritériá pridanej hodnoty tak na regionálnej, ako aj miestnej úrovni; podporuje preto rýchlu realizáciu týchto prioritných projektov;

| 9. | domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa zabezpečili, zvýšili a mobilizovali finančné prostriedky na projekty poskytované z verejných a súkromných prostriedkov; v tejto súvislosti:






  — | vyzýva členov Únie pre Stredozemie, aby na projekty vyčlenili prostriedky primerané aktuálnym výzvam, a očakáva, že účastníci barcelonského samitu prijmú historický záväzok; |
| --- | --- | --- |

9.

domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa zabezpečili, zvýšili a mobilizovali finančné prostriedky na projekty poskytované z verejných a súkromných prostriedkov; v tejto súvislosti:

—

vyzýva členov Únie pre Stredozemie, aby na projekty vyčlenili prostriedky primerané aktuálnym výzvam, a očakáva, že účastníci barcelonského samitu prijmú historický záväzok;

| — | trvá na tom, aby sa v období pred dokončením finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013 poskytovala akákoľvek finančná pomoc Únie bez toho, aby boli dotknuté prebiehajúce alebo plánované regionálne euro-stredozemské programy; zdôrazňuje, že je potrebné výrazne zvýšiť prostriedky určené na stredozemskú časť európskej susedskej politiky, ako aj príspevky EÚ na projekty Únie pre Stredozemie v rámci nového finančného výhľadu EÚ na obdobie 2014 – 2020, pričom treba zohľadniť vplyv hospodárskej a finančnej krízy; |
| --- | --- |

—

trvá na tom, aby sa v období pred dokončením finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013 poskytovala akákoľvek finančná pomoc Únie bez toho, aby boli dotknuté prebiehajúce alebo plánované regionálne euro-stredozemské programy; zdôrazňuje, že je potrebné výrazne zvýšiť prostriedky určené na stredozemskú časť európskej susedskej politiky, ako aj príspevky EÚ na projekty Únie pre Stredozemie v rámci nového finančného výhľadu EÚ na obdobie 2014 – 2020, pričom treba zohľadniť vplyv hospodárskej a finančnej krízy;

| — | víta činnosť vnútroštátnych, európskych (EIB – FEMIP, EBRD) a medzinárodných (Svetová banka) finančných inštitúcií, ktoré už v regióne pôsobia; trvá na potrebe dosiahnuť súčinnosť v súvislosti s významnými projektmi a navrhuje vytvorenie euro-stredozemskej banky pre investície a rozvoj, ktorá by posilnila paritný charakter vzťahov medzi severnou a južnou časťou Únie pre Stredozemie; |
| --- | --- |

—

víta činnosť vnútroštátnych, európskych (EIB – FEMIP, EBRD) a medzinárodných (Svetová banka) finančných inštitúcií, ktoré už v regióne pôsobia; trvá na potrebe dosiahnuť súčinnosť v súvislosti s významnými projektmi a navrhuje vytvorenie euro-stredozemskej banky pre investície a rozvoj, ktorá by posilnila paritný charakter vzťahov medzi severnou a južnou časťou Únie pre Stredozemie;

| — | trvá na úlohe Európskej investičnej banky (EIB), ktorá zabezpečuje koordináciu troch zo šiestich partnerských projektov (odstránenie znečistenia Stredozemného mora, solárny plán a námorné a pozemné diaľnice); |
| --- | --- |

—

trvá na úlohe Európskej investičnej banky (EIB), ktorá zabezpečuje koordináciu troch zo šiestich partnerských projektov (odstránenie znečistenia Stredozemného mora, solárny plán a námorné a pozemné diaľnice);

| — | zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť podmienky pre väčšiu spoluprácu a lepšiu finančnú a hospodársku integráciu medzi členskými krajinami Únie pre Stredozemie a najmä medzi krajinami na juhu Stredozemia; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť podmienky pre väčšiu spoluprácu a lepšiu finančnú a hospodársku integráciu medzi členskými krajinami Únie pre Stredozemie a najmä medzi krajinami na juhu Stredozemia;

| — | víta nedávne vytvorenie investičných fondov určených na financovanie projektov Únie pre Stredozemie, ku ktorým patrí i fond InfraMed zameraný na projekty v oblasti infraštruktúry, a vyzýva jednotlivých aktérov, aby podporovali rozvoj podobných iniciatív a spoluprácu medzi investormi, najmä dlhodobými investormi; |
| --- | --- |

—

víta nedávne vytvorenie investičných fondov určených na financovanie projektov Únie pre Stredozemie, ku ktorým patrí i fond InfraMed zameraný na projekty v oblasti infraštruktúry, a vyzýva jednotlivých aktérov, aby podporovali rozvoj podobných iniciatív a spoluprácu medzi investormi, najmä dlhodobými investormi;

| — | vyjadruje želanie vytvoriť investičné fondy určené na financovanie projektov miestnych a regionálnych združení v oblasti trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

—

vyjadruje želanie vytvoriť investičné fondy určené na financovanie projektov miestnych a regionálnych združení v oblasti trvalo udržateľného rozvoja;

| 10. | podporuje snahy o zlepšenie hospodárskeho a právneho prostredia tretích krajín s dôrazom na vytvorenie životaschopných a dôveryhodných subregionálnych finančných inštitúcií, ako aj snahy prilákať zahraničných investorov; vyzýva tiež na:






  — | vypracovanie spoločnej charty o ochrane investícií pre tretie krajiny Stredozemia, ktorá by umožnila zharmonizovať a zlepšiť ochranu investícií a zabezpečila ich podporovanie; |
| --- | --- | --- |

10.

podporuje snahy o zlepšenie hospodárskeho a právneho prostredia tretích krajín s dôrazom na vytvorenie životaschopných a dôveryhodných subregionálnych finančných inštitúcií, ako aj snahy prilákať zahraničných investorov; vyzýva tiež na:

—

vypracovanie spoločnej charty o ochrane investícií pre tretie krajiny Stredozemia, ktorá by umožnila zharmonizovať a zlepšiť ochranu investícií a zabezpečila ich podporovanie;

| — | vytvorenie systému poistenia a finančnej záruky pre investorov, inšpirovaného systémom Multilaterálnej agentúry pre investičné záruky (MIGA) a prispôsobeného euro-stredozemskému kontextu; |
| --- | --- |

—

vytvorenie systému poistenia a finančnej záruky pre investorov, inšpirovaného systémom Multilaterálnej agentúry pre investičné záruky (MIGA) a prispôsobeného euro-stredozemskému kontextu;

| — | reformy smerujúce k zníženiu administratívnej záťaže a najmä k zlepšeniu a zjednodušeniu realizácie zmlúv; |
| --- | --- |

—

reformy smerujúce k zníženiu administratívnej záťaže a najmä k zlepšeniu a zjednodušeniu realizácie zmlúv;

| — | podporu postupnej a účinnej harmonizácie pracovných právnych predpisov dodržiavajúcich práva zamestnancov v členských krajinách Únie pre Stredozemie; |
| --- | --- |

—

podporu postupnej a účinnej harmonizácie pracovných právnych predpisov dodržiavajúcich práva zamestnancov v členských krajinách Únie pre Stredozemie;

| — | zlepšenie prístupu k úverom pre malé a stredné podniky, ako aj ponuky v oblasti foriem úverov a mikroúverov; |
| --- | --- |

—

zlepšenie prístupu k úverom pre malé a stredné podniky, ako aj ponuky v oblasti foriem úverov a mikroúverov;

| 11. | želá si, aby sa zlepšilo hospodárske a právne prostredie regiónu, ktoré je nevyhnutné na zabezpečenie budúcich investícií; trvá na cieli uprednostňovať rozvoj ľudských zdrojov a zamestnanosti v súlade s rozvojovými cieľmi tisícročia týkajúcimi sa boja proti chudobe; zdôrazňuje, že zachovanie a rozvoj silných prevádzkovaných verejných služieb je ďalšou dôležitou podmienkou na zaručenie trvalo udržateľného rozvoja v regióne; |
| --- | --- |

11.

želá si, aby sa zlepšilo hospodárske a právne prostredie regiónu, ktoré je nevyhnutné na zabezpečenie budúcich investícií; trvá na cieli uprednostňovať rozvoj ľudských zdrojov a zamestnanosti v súlade s rozvojovými cieľmi tisícročia týkajúcimi sa boja proti chudobe; zdôrazňuje, že zachovanie a rozvoj silných prevádzkovaných verejných služieb je ďalšou dôležitou podmienkou na zaručenie trvalo udržateľného rozvoja v regióne;

| 12. | domnieva sa, že intenzívnejšia bilaterálna a mnohostranná hospodárska spolupráca juh –juh by viedla k skutočným prínosom pre občanov a zlepšila by aj politickú klímu v regióne; |
| --- | --- |

12.

domnieva sa, že intenzívnejšia bilaterálna a mnohostranná hospodárska spolupráca juh –juh by viedla k skutočným prínosom pre občanov a zlepšila by aj politickú klímu v regióne;

| 13. | zdôrazňuje, že je nevyhnutne potrebné rozvíjať obchodné vzťahy juh – juh, ktoré predstavujú len 6 % obchodných výmen, a vyvinúť úsilie na rozšírenie Agadirskej dohody; pripomína záujem týchto krajín na posilňovaní svojich vzťahov a obchodu tak, aby tvorili zjednotenú silnú hospodársku oblasť, ktorá bude príťažlivá pre investorov a schopná brániť záujmy regiónu a podporovať jeho rozvoj; zdôrazňuje, že Únia pre Stredozemie musí uľahčiť vybavovanie žiadostí o technickú a finančnú pomoc s cieľom podporovať hospodársku integráciu juh – juh; domnieva sa, že rozšírenie a zjednodušenie kumulácie pan-euro-stredozemského pôvodu by mohlo prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že je nevyhnutne potrebné rozvíjať obchodné vzťahy juh – juh, ktoré predstavujú len 6 % obchodných výmen, a vyvinúť úsilie na rozšírenie Agadirskej dohody; pripomína záujem týchto krajín na posilňovaní svojich vzťahov a obchodu tak, aby tvorili zjednotenú silnú hospodársku oblasť, ktorá bude príťažlivá pre investorov a schopná brániť záujmy regiónu a podporovať jeho rozvoj; zdôrazňuje, že Únia pre Stredozemie musí uľahčiť vybavovanie žiadostí o technickú a finančnú pomoc s cieľom podporovať hospodársku integráciu juh – juh; domnieva sa, že rozšírenie a zjednodušenie kumulácie pan-euro-stredozemského pôvodu by mohlo prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa;

| 14. | zdôrazňuje význam súčasných rokovaní o euro-stredozemskej zóne voľného obchodu a nabáda členské krajiny Únie pre Stredozemie, aby sa snažili zladiť svoje postoje v kontexte rokovaní WTO; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje význam súčasných rokovaní o euro-stredozemskej zóne voľného obchodu a nabáda členské krajiny Únie pre Stredozemie, aby sa snažili zladiť svoje postoje v kontexte rokovaní WTO;

| 15. | žiada Komisiu, aby pri rokovaniach o obchodných dohodách zohľadnila výsledky existujúcich hodnotení vplyvu a vyhodnotila sociálny a environmentálny vplyv procesu liberalizácie so zreteľom na zmenu klímy a hospodársku a sociálnu krízu a umožnila jeho postupné a asymetrické uplatňovanie, pričom bude zároveň chrániť porovnateľné výrobné odvetvia na oboch brehoch Stredozemného mora, v prípade ktorých je väčšia pravdepodobnosť, že budú v dôsledku väčšej liberalizácie čeliť konkurencii; vyzýva Úniu pre Stredozemie, aby vyberala projekty predovšetkým podľa sociálnych a hospodárskych potrieb a podľa potreby zmierniť vplyv na životné prostredie; |
| --- | --- |

15.

žiada Komisiu, aby pri rokovaniach o obchodných dohodách zohľadnila výsledky existujúcich hodnotení vplyvu a vyhodnotila sociálny a environmentálny vplyv procesu liberalizácie so zreteľom na zmenu klímy a hospodársku a sociálnu krízu a umožnila jeho postupné a asymetrické uplatňovanie, pričom bude zároveň chrániť porovnateľné výrobné odvetvia na oboch brehoch Stredozemného mora, v prípade ktorých je väčšia pravdepodobnosť, že budú v dôsledku väčšej liberalizácie čeliť konkurencii; vyzýva Úniu pre Stredozemie, aby vyberala projekty predovšetkým podľa sociálnych a hospodárskych potrieb a podľa potreby zmierniť vplyv na životné prostredie;

| 16. | vyjadruje želanie, aby sa dohody o pridružení preskúmali so zreteľom na nové potreby spojené s finančnou, hospodárskou a sociálnou krízou, ako aj s potravinovou a energetickou krízou; pripomína, že jedným z hlavných cieľov vytvorenia euro-stredozemskej zóny voľného obchodu musí zostať podporovanie obchodu v prospech rozvoja a zmierňovania chudoby, a dúfa, že plán prijatý 9. decembra 2009 na ministerskom samite pomôže dosiahnuť tento cieľ; |
| --- | --- |

16.

vyjadruje želanie, aby sa dohody o pridružení preskúmali so zreteľom na nové potreby spojené s finančnou, hospodárskou a sociálnou krízou, ako aj s potravinovou a energetickou krízou; pripomína, že jedným z hlavných cieľov vytvorenia euro-stredozemskej zóny voľného obchodu musí zostať podporovanie obchodu v prospech rozvoja a zmierňovania chudoby, a dúfa, že plán prijatý 9. decembra 2009 na ministerskom samite pomôže dosiahnuť tento cieľ;

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v parížskom vyhlásení sa nevenovala dostatočná pozornosť sociálno-ekonomickým, obchodným a energetickým aspektom, ako sú priame zahraničné investície, zamestnanosť, energetická účinnosť, neformálne hospodárstvo či znižovanie chudoby, a žiada, aby sa situácia napravila počas barcelonského samitu; |
| --- | --- |

17.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v parížskom vyhlásení sa nevenovala dostatočná pozornosť sociálno-ekonomickým, obchodným a energetickým aspektom, ako sú priame zahraničné investície, zamestnanosť, energetická účinnosť, neformálne hospodárstvo či znižovanie chudoby, a žiada, aby sa situácia napravila počas barcelonského samitu;

| 18. | pripomína, že migračné politiky tvoria jednu z priorít euro-stredozemského partnerstva, a vyzýva členské štáty a inštitúcie Únie pre Stredozemie, aby venovali osobitnú pozornosť koordinovanému riadeniu migračných tokov; zdôrazňuje, že vytvorenie Únie pre Stredozemie je neoddeliteľnou súčasťou zhodnotenia ľudských zdrojov a obchodu medzi obyvateľstvom v oblasti Stredozemia, a podporuje, okrem regulácie migračných tokov a boja proti skrytému prisťahovalectvu, uľahčenie voľného pohybu medzi oboma brehmi, posilnenie prostriedkov integrácie prisťahovalcov, vytváranie aktívnych politík na podporu zamestnanosti a zlepšenie podmienok vykonávania práva na azyl; domnieva sa, že je potrebné zabezpečiť kontinuitu ministerskej konferencie Euromed o prisťahovalectve, ktorá sa konala v meste Albufeira 18. a 19. novembra 2007; |
| --- | --- |

18.

pripomína, že migračné politiky tvoria jednu z priorít euro-stredozemského partnerstva, a vyzýva členské štáty a inštitúcie Únie pre Stredozemie, aby venovali osobitnú pozornosť koordinovanému riadeniu migračných tokov; zdôrazňuje, že vytvorenie Únie pre Stredozemie je neoddeliteľnou súčasťou zhodnotenia ľudských zdrojov a obchodu medzi obyvateľstvom v oblasti Stredozemia, a podporuje, okrem regulácie migračných tokov a boja proti skrytému prisťahovalectvu, uľahčenie voľného pohybu medzi oboma brehmi, posilnenie prostriedkov integrácie prisťahovalcov, vytváranie aktívnych politík na podporu zamestnanosti a zlepšenie podmienok vykonávania práva na azyl; domnieva sa, že je potrebné zabezpečiť kontinuitu ministerskej konferencie Euromed o prisťahovalectve, ktorá sa konala v meste Albufeira 18. a 19. novembra 2007;

| 19. | vyzýva členov Únie pre Stredozemie, aby uľahčili prevody finančných prostriedkov, ktoré prisťahovalci zasielajú obyvateľom svojich rodných krajín, najmä znížením nákladov spojených s týmito transakciami; |
| --- | --- |

19.

vyzýva členov Únie pre Stredozemie, aby uľahčili prevody finančných prostriedkov, ktoré prisťahovalci zasielajú obyvateľom svojich rodných krajín, najmä znížením nákladov spojených s týmito transakciami;

| 20. | pripomína význam štvrtej kapitoly euro-stredozemského partnerstva (v oblasti migrácie, sociálneho začlenenia, spravodlivosti a bezpečnosti) a zdôrazňuje, že je potrebné, aby Únia pre Stredozemie podporila spoluprácu v rámci tejto kapitoly; |
| --- | --- |

20.

pripomína význam štvrtej kapitoly euro-stredozemského partnerstva (v oblasti migrácie, sociálneho začlenenia, spravodlivosti a bezpečnosti) a zdôrazňuje, že je potrebné, aby Únia pre Stredozemie podporila spoluprácu v rámci tejto kapitoly;

| 21. | zdôrazňuje strategický význam otázok poľnohospodárstva, rozvoja vidieka, prispôsobenia sa zmene klímy, racionálneho využívania vody a energie v stredozemských krajinách a žiada, aby sa spolupráca v oblasti poľnohospodárstva stala politickou prioritou; nabáda štáty Únie pre Stredozemie, aby sa čo najviac snažili zosúladiť svoje postoje v rámci rokovaní s WTO a aby sa pokúsili lepšie zosúladiť euro-stredozemské politiky v oblasti poľnohospodárstva, najmä pokiaľ ide o dodržiavanie primeraných sociálnych noriem, bezpečnosti potravín, fytosanitárnej a environmentálnej bezpečnosti a kvality produktov; domnieva sa, že tieto politiky budú musieť obsahovať požiadavky trvalo udržateľného rozvoja (vrátane zachovania prírodných zdrojov) umožňujúce v konečnom dôsledku vznik regionálnych trhov, pričom sa zohľadní osobitná a konkurenčná situácia stredozemských poľnohospodárov, ako aj potrebné zachovanie silného poľnohospodárskeho odvetvia; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje strategický význam otázok poľnohospodárstva, rozvoja vidieka, prispôsobenia sa zmene klímy, racionálneho využívania vody a energie v stredozemských krajinách a žiada, aby sa spolupráca v oblasti poľnohospodárstva stala politickou prioritou; nabáda štáty Únie pre Stredozemie, aby sa čo najviac snažili zosúladiť svoje postoje v rámci rokovaní s WTO a aby sa pokúsili lepšie zosúladiť euro-stredozemské politiky v oblasti poľnohospodárstva, najmä pokiaľ ide o dodržiavanie primeraných sociálnych noriem, bezpečnosti potravín, fytosanitárnej a environmentálnej bezpečnosti a kvality produktov; domnieva sa, že tieto politiky budú musieť obsahovať požiadavky trvalo udržateľného rozvoja (vrátane zachovania prírodných zdrojov) umožňujúce v konečnom dôsledku vznik regionálnych trhov, pričom sa zohľadní osobitná a konkurenčná situácia stredozemských poľnohospodárov, ako aj potrebné zachovanie silného poľnohospodárskeho odvetvia;

| 22. | zdôrazňuje potrebu zaviesť regionálnu poľnohospodársku politiku podľa euro-stredozemského plánu pre poľnohospodárstvo, ktorá zachová miestnu produkciu potravín a potravinovú bezpečnosť a podporí výrobu, distribúciu a diverzifikáciu typických stredozemských výrobkov, rozvoj malých a stredných podnikov a ktorá bude prispôsobená trvalo udržateľnému rozvoju; vzhľadom na rastúcu potravinovú neistotu v mnohých stredozemských partnerských krajinách vyzýva Komisiu, aby prijala požiadavky partnerov týkajúce sa širších záruk a rýchlych postupov na ich realizáciu v čase potravinových kríz; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje potrebu zaviesť regionálnu poľnohospodársku politiku podľa euro-stredozemského plánu pre poľnohospodárstvo, ktorá zachová miestnu produkciu potravín a potravinovú bezpečnosť a podporí výrobu, distribúciu a diverzifikáciu typických stredozemských výrobkov, rozvoj malých a stredných podnikov a ktorá bude prispôsobená trvalo udržateľnému rozvoju; vzhľadom na rastúcu potravinovú neistotu v mnohých stredozemských partnerských krajinách vyzýva Komisiu, aby prijala požiadavky partnerov týkajúce sa širších záruk a rýchlych postupov na ich realizáciu v čase potravinových kríz;

| 23. | opätovne potvrdzuje svoju podporu environmentálneho rozmeru Únie pre Stredozemie a pripomína význam euro-stredozemskej iniciatívy na odstránenie znečistenia Stredozemného mora; víta v tomto smere začatie druhej etapy Investičného programu pre stredozemské centrá znečistenia – nástroja na prípravu a realizáciu projektov (MeHSIP PPIF); domnieva sa, že je naliehavé dosiahnuť pokrok v oblasti predchádzania znečisteniu mora a že Stredozemnému moru ako uzavretému moru sa musí venovať osobitná pozornosť; upresňuje, že všetky projekty Únie pre Stredozemie by sa mali plánovať a realizovať v súlade s existujúcimi programami, najmä so zreteľom na Stredozemský akčný plán UNEP pre barcelonský dohovor; |
| --- | --- |

23.

opätovne potvrdzuje svoju podporu environmentálneho rozmeru Únie pre Stredozemie a pripomína význam euro-stredozemskej iniciatívy na odstránenie znečistenia Stredozemného mora; víta v tomto smere začatie druhej etapy Investičného programu pre stredozemské centrá znečistenia – nástroja na prípravu a realizáciu projektov (MeHSIP PPIF); domnieva sa, že je naliehavé dosiahnuť pokrok v oblasti predchádzania znečisteniu mora a že Stredozemnému moru ako uzavretému moru sa musí venovať osobitná pozornosť; upresňuje, že všetky projekty Únie pre Stredozemie by sa mali plánovať a realizovať v súlade s existujúcimi programami, najmä so zreteľom na Stredozemský akčný plán UNEP pre barcelonský dohovor;

| 24. | vyzýva partnerské štáty, aby v rámci veľkých projektov Únie pre Stredozemie v oblasti pozemnej a námornej dopravy zlepšili infraštruktúru s cieľom zabezpečiť lepší pohyb osôb a tovaru v Stredozemí a podporiť dopravnú politiku, pričom zohľadnia požiadavky trvalo udržateľného rozvoja, znižovania emisií skleníkových plynov, energetickej účinnosti a intermodality; zdôrazňuje, že takéto úsilie sa musí vynaložiť predovšetkým v súvislosti s politikou v oblasti životného prostredia, priemyslu, verejného zdravia a územného plánovania; trvá na tom, že je potrebné vypracovať projekty námorných diaľnic na podporu presúvania dopravy a na vytvorenie bezpečných, náležitých a udržateľných obchodných ciest; |
| --- | --- |

24.

vyzýva partnerské štáty, aby v rámci veľkých projektov Únie pre Stredozemie v oblasti pozemnej a námornej dopravy zlepšili infraštruktúru s cieľom zabezpečiť lepší pohyb osôb a tovaru v Stredozemí a podporiť dopravnú politiku, pričom zohľadnia požiadavky trvalo udržateľného rozvoja, znižovania emisií skleníkových plynov, energetickej účinnosti a intermodality; zdôrazňuje, že takéto úsilie sa musí vynaložiť predovšetkým v súvislosti s politikou v oblasti životného prostredia, priemyslu, verejného zdravia a územného plánovania; trvá na tom, že je potrebné vypracovať projekty námorných diaľnic na podporu presúvania dopravy a na vytvorenie bezpečných, náležitých a udržateľných obchodných ciest;

| 25. | domnieva sa, že posilňovanie prístavnej a pozemnej dopravnej infraštruktúry môže pomôcť pri podpore hospodárskeho rastu a obchodu medzi euro-stredozemskými krajinami; |
| --- | --- |

25.

domnieva sa, že posilňovanie prístavnej a pozemnej dopravnej infraštruktúry môže pomôcť pri podpore hospodárskeho rastu a obchodu medzi euro-stredozemskými krajinami;

| 26. | zdôrazňuje, že je potrebné posilniť spoluprácu v oblasti energetiky, a vyzýva k priamej podpore plánov na rozvoj, ktoré podporia diverzifikáciu zdrojov a spôsobov energetického zásobovania, a tak prispejú rozhodujúcou mierou k energetickej bezpečnosti v oblasti Stredozemia; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že je potrebné posilniť spoluprácu v oblasti energetiky, a vyzýva k priamej podpore plánov na rozvoj, ktoré podporia diverzifikáciu zdrojov a spôsobov energetického zásobovania, a tak prispejú rozhodujúcou mierou k energetickej bezpečnosti v oblasti Stredozemia;

| 27. | pripomína vysoký potenciál zdrojov obnoviteľnej energie, najmä veternej a slnečnej, v euro-stredozemskom regióne; podporuje rýchlu a koordinovanú realizáciu plánu pre odvetvie slnečnej energie v Stredozemí, ktorého hlavným cieľom je do roku 2020 vytvoriť 20 GW novej kapacity výroby obnoviteľnej energie v Stredozemí, a realizáciu priemyselných iniciatív ako DESERTEC a prijatie euro-stredozemskej stratégie pre energetickú účinnosť; vyjadruje želanie, aby projekty zodpovedali v prvom rade potrebám dodávateľských krajín, a zdôrazňuje v tejto súvislosti vplyv posilnenia infraštruktúr siete, najmä v južnom Stredozemí, postupného zavádzania nezávislého regionálneho trhu a vytvorenia nového priemyselného odvetvia spojeného napríklad s výrobou solárnych súčiastok na hospodársky rozvoj partnerských krajín; |
| --- | --- |

27.

pripomína vysoký potenciál zdrojov obnoviteľnej energie, najmä veternej a slnečnej, v euro-stredozemskom regióne; podporuje rýchlu a koordinovanú realizáciu plánu pre odvetvie slnečnej energie v Stredozemí, ktorého hlavným cieľom je do roku 2020 vytvoriť 20 GW novej kapacity výroby obnoviteľnej energie v Stredozemí, a realizáciu priemyselných iniciatív ako DESERTEC a prijatie euro-stredozemskej stratégie pre energetickú účinnosť; vyjadruje želanie, aby projekty zodpovedali v prvom rade potrebám dodávateľských krajín, a zdôrazňuje v tejto súvislosti vplyv posilnenia infraštruktúr siete, najmä v južnom Stredozemí, postupného zavádzania nezávislého regionálneho trhu a vytvorenia nového priemyselného odvetvia spojeného napríklad s výrobou solárnych súčiastok na hospodársky rozvoj partnerských krajín;

| 28. | požaduje ďalšie presadzovanie a podporu iniciatívy Slnečná energia pre mier v rámci Projektu integrácie trhu s energiami EÚ a Stredozemia (MED-EMIP); |
| --- | --- |

28.

požaduje ďalšie presadzovanie a podporu iniciatívy Slnečná energia pre mier v rámci Projektu integrácie trhu s energiami EÚ a Stredozemia (MED-EMIP);

| 29. | odporúča, aby sa krajiny zúčastňujúce sa na euro-stredozemskom procese zapojili do iniciatívy „inteligentné mestá“, ktorá je naplánovaná v strategickom pláne pre energetické technológie; |
| --- | --- |

29.

odporúča, aby sa krajiny zúčastňujúce sa na euro-stredozemskom procese zapojili do iniciatívy „inteligentné mestá“, ktorá je naplánovaná v strategickom pláne pre energetické technológie;

| 30. | podporuje presadzovanie trans-euro-stredozemských elektrických, plynových a ropných prepojení s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok energie; zdôrazňuje, že je dôležité dokončiť sústavu elektrických sietí v Stredozemí, a podporuje rozvoj južného koridoru na prepravu plynu; nabáda na využívanie spätných tokov všade tam, kde je to odôvodnené z hľadiska bezpečnosti, nákladovej efektívnosti a životaschopnosti; |
| --- | --- |

30.

podporuje presadzovanie trans-euro-stredozemských elektrických, plynových a ropných prepojení s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok energie; zdôrazňuje, že je dôležité dokončiť sústavu elektrických sietí v Stredozemí, a podporuje rozvoj južného koridoru na prepravu plynu; nabáda na využívanie spätných tokov všade tam, kde je to odôvodnené z hľadiska bezpečnosti, nákladovej efektívnosti a životaschopnosti;

| 31. | zdôrazňuje, že klimatické ciele 20-20-20 výrazne ovplyvnia dopyt po plyne, a preto by vypracovanie akčného plánu v oblasti zemného plynu pre členské krajiny Únie pre Stredozemie zvýšilo rôznorodosť a bezpečnosť dodávok, najmä v krajinách, ktoré sú závislé od jediného dodávateľa; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že klimatické ciele 20-20-20 výrazne ovplyvnia dopyt po plyne, a preto by vypracovanie akčného plánu v oblasti zemného plynu pre členské krajiny Únie pre Stredozemie zvýšilo rôznorodosť a bezpečnosť dodávok, najmä v krajinách, ktoré sú závislé od jediného dodávateľa;

| 32. | kladie dôraz na dôležitosť pokroku v oblasti technológií LNG a investovania do kapacít prepravných plavidiel pre LNG a terminálov na spätné splyňovanie LNG; poukazuje na to, že okrem rozvoja infraštruktúr je nevyhnutná aj námorná bezpečnosť; |
| --- | --- |

32.

kladie dôraz na dôležitosť pokroku v oblasti technológií LNG a investovania do kapacít prepravných plavidiel pre LNG a terminálov na spätné splyňovanie LNG; poukazuje na to, že okrem rozvoja infraštruktúr je nevyhnutná aj námorná bezpečnosť;

| 33. | trvá na tom, že je naliehavo dôležité rozvinúť rozšírenú spoluprácu v oblasti civilnej ochrany v oblasti Stredozemného mora s cieľom bojovať proti prírodným katastrofám, najmä proti zemetraseniam, záplavám a lesným požiarom; podporuje vytvorenie euro-stredozemského inštitútu pre lesné požiare; |
| --- | --- |

33.

trvá na tom, že je naliehavo dôležité rozvinúť rozšírenú spoluprácu v oblasti civilnej ochrany v oblasti Stredozemného mora s cieľom bojovať proti prírodným katastrofám, najmä proti zemetraseniam, záplavám a lesným požiarom; podporuje vytvorenie euro-stredozemského inštitútu pre lesné požiare;

| 34. | trvá na tom, že je dôležité vypracovať v rámci Únie pre Stredozemie nové projekty venované vzdelávaniu, školským a univerzitným výmenným pobytom a výskumu, ktoré sú faktormi približovania a rozvoja národov na oboch brehoch Stredozemného mora; domnieva sa, že vytvorenie skutočného euro-stredozemského priestoru vyššieho vzdelávania, vedy a výskumu s aktívnym zapojením občianskej spoločnosti je prioritou, a preto v tejto súvislosti:






  — | víta vytvorenie euro-stredozemskej univerzity EMUNI a vyzýva partnerské inštitúcie, aby prehĺbili svoju podporu v rozvoji jej činností; |
| --- | --- | --- |

34.

trvá na tom, že je dôležité vypracovať v rámci Únie pre Stredozemie nové projekty venované vzdelávaniu, školským a univerzitným výmenným pobytom a výskumu, ktoré sú faktormi približovania a rozvoja národov na oboch brehoch Stredozemného mora; domnieva sa, že vytvorenie skutočného euro-stredozemského priestoru vyššieho vzdelávania, vedy a výskumu s aktívnym zapojením občianskej spoločnosti je prioritou, a preto v tejto súvislosti:

—

víta vytvorenie euro-stredozemskej univerzity EMUNI a vyzýva partnerské inštitúcie, aby prehĺbili svoju podporu v rozvoji jej činností;

| — | žiada, aby sa zvýšilo financovanie programov univerzitných výmen typu Erasmus Mundus a zlepšila informovanosť o existujúcich výmenných programoch; vyzýva najmä na to, aby inšpiráciou bola skúsenosť s európskym programom Averroès; |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa zvýšilo financovanie programov univerzitných výmen typu Erasmus Mundus a zlepšila informovanosť o existujúcich výmenných programoch; vyzýva najmä na to, aby inšpiráciou bola skúsenosť s európskym programom Averroès;

| — | pripomína svoje želanie zaviesť ambiciózny euro-stredozemský program Erasmus junior, ktorý umožní zintenzívniť školské výmeny medzi členskými štátmi Únie pre Stredozemie; |
| --- | --- |

—

pripomína svoje želanie zaviesť ambiciózny euro-stredozemský program Erasmus junior, ktorý umožní zintenzívniť školské výmeny medzi členskými štátmi Únie pre Stredozemie;

| — | žiada štruktúrovanejšiu spoluprácu sprevádzanú opatreniami na boj proti úniku mozgov v oblasti vyššieho vzdelávania a výskumu, aby sa podporilo vzájomné uznávanie diplomov, zavedenie spoločných diplomov a spoločných škôl poskytujúcich doktorandské štúdium s cieľom zvýšiť najmä mobilitu výskumníkov; |
| --- | --- |

—

žiada štruktúrovanejšiu spoluprácu sprevádzanú opatreniami na boj proti úniku mozgov v oblasti vyššieho vzdelávania a výskumu, aby sa podporilo vzájomné uznávanie diplomov, zavedenie spoločných diplomov a spoločných škôl poskytujúcich doktorandské štúdium s cieľom zvýšiť najmä mobilitu výskumníkov;

| — | želá si, aby sa osobitná pozornosť venovala zblíženiu činností v oblasti odbornej prípravy, výskumu a inovácii s dôrazom na dialóg medzi univerzitami a podnikmi a na verejno-súkromné partnerstvá v oblasti výskumu; |
| --- | --- |

—

želá si, aby sa osobitná pozornosť venovala zblíženiu činností v oblasti odbornej prípravy, výskumu a inovácii s dôrazom na dialóg medzi univerzitami a podnikmi a na verejno-súkromné partnerstvá v oblasti výskumu;

| 35. | žiada, aby sa do programu Únie pre Stredozemie urýchlene zaradili nové projekty zamerané na podporu kultúrnych výmen a vzájomného porozumenia medzi spoločnosťami, najmä prijatím euro-stredozemskej stratégie v oblasti kultúry a rozvojom dialógu medzi rôznymi kultúrami a náboženstvami; podporuje realizáciu projektov Stálej konferencie pre audiovizuálne diela v oblasti Stredozemia (COPEAM) a najmä projektu euro-stredozemskej televíznej stanice, ako aj obnovenie úspešných iniciatív, ako sú Arabský týždeň a EuroMedScola; víta činnosť Alexandrijskej knižnice, Inštitútu arabského sveta a Nadácie Anny Lindhovej a najmä usporiadanie dní Fóra pre medzikultúrny dialóg, ktoré táto nadácia usporiadala v marci 2010 v Barcelone; žiada členské krajiny a inštitúcie Únie pre Stredozemie, aby zachovali svoj záväzok v rámci Aliancie civilizácií OSN; |
| --- | --- |

35.

žiada, aby sa do programu Únie pre Stredozemie urýchlene zaradili nové projekty zamerané na podporu kultúrnych výmen a vzájomného porozumenia medzi spoločnosťami, najmä prijatím euro-stredozemskej stratégie v oblasti kultúry a rozvojom dialógu medzi rôznymi kultúrami a náboženstvami; podporuje realizáciu projektov Stálej konferencie pre audiovizuálne diela v oblasti Stredozemia (COPEAM) a najmä projektu euro-stredozemskej televíznej stanice, ako aj obnovenie úspešných iniciatív, ako sú Arabský týždeň a EuroMedScola; víta činnosť Alexandrijskej knižnice, Inštitútu arabského sveta a Nadácie Anny Lindhovej a najmä usporiadanie dní Fóra pre medzikultúrny dialóg, ktoré táto nadácia usporiadala v marci 2010 v Barcelone; žiada členské krajiny a inštitúcie Únie pre Stredozemie, aby zachovali svoj záväzok v rámci Aliancie civilizácií OSN;

| 36. | víta výber kandidatúry mesta Marseille-Provence za Európske hlavné mesto kultúry v roku 2013, ktorého projekt je rázne nasmerovaný na euro-stredozemský rozmer usilujúci sa o vzájomné priblíženie národov na oboch brehoch Stredozemného mora; zdôrazňuje poslanie tohto veľmi symbolického kultúrneho projektu prijať konkrétne a novátorské kroky na podporu dialógu kultúr Európy a Stredozemia; |
| --- | --- |

36.

víta výber kandidatúry mesta Marseille-Provence za Európske hlavné mesto kultúry v roku 2013, ktorého projekt je rázne nasmerovaný na euro-stredozemský rozmer usilujúci sa o vzájomné priblíženie národov na oboch brehoch Stredozemného mora; zdôrazňuje poslanie tohto veľmi symbolického kultúrneho projektu prijať konkrétne a novátorské kroky na podporu dialógu kultúr Európy a Stredozemia;

| 37. | zdôrazňuje význam zavedenia priemyselných politík s cieľom zvýšiť úspory z veľkovýroby za súčasnej podpory malých a stredných podnikov a posilňovania odvetví zameraných na najmodernejšie technológie; vyzýva členské krajiny a inštitúcie Únie pre Stredozemie, aby zohrávali aktívnu úlohu pri podporovaní malých a stredných podnikov s osobitným dôrazom na účinné finančné služby a technickú a správnu pomoc, a tak vytvorili silnú podnikateľskú základňu, najmä v odvetviach, ktoré prispievajú k hospodárskemu rastu v krajinách Stredozemia; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje význam zavedenia priemyselných politík s cieľom zvýšiť úspory z veľkovýroby za súčasnej podpory malých a stredných podnikov a posilňovania odvetví zameraných na najmodernejšie technológie; vyzýva členské krajiny a inštitúcie Únie pre Stredozemie, aby zohrávali aktívnu úlohu pri podporovaní malých a stredných podnikov s osobitným dôrazom na účinné finančné služby a technickú a správnu pomoc, a tak vytvorili silnú podnikateľskú základňu, najmä v odvetviach, ktoré prispievajú k hospodárskemu rastu v krajinách Stredozemia;

| 38. | zdôrazňuje, že EMPA má poslanie stať sa parlamentným zhromaždením Únie pre Stredozemie a garantom demokratickej legitimity, a podporuje návrh zo šiestej plenárnej schôdze EMPA, ktorá sa konala v Ammáne 13. a 14. marca 2010, aby sa EMPA premenovalo na Parlamentné zhromaždenie – Únia pre Stredozemie; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že EMPA má poslanie stať sa parlamentným zhromaždením Únie pre Stredozemie a garantom demokratickej legitimity, a podporuje návrh zo šiestej plenárnej schôdze EMPA, ktorá sa konala v Ammáne 13. a 14. marca 2010, aby sa EMPA premenovalo na Parlamentné zhromaždenie – Únia pre Stredozemie;

| 39. | pripomína svoje právomoci v rámci rozpočtového postupu Európskej únie a trvá na tom, že je dôležité, aby sa EMPA odteraz zverila väčšia zodpovednosť tým, že bude vykonávať konzultačnú úlohu a demokratickú kontrolu, pokiaľ ide o vymedzovanie hlavných línií práce, kontrolu realizovaných projektov a plnenie rozpočtu; vyzýva rôzne príslušné výbory EMPA, aby pravidelne organizovali vypočutia generálneho tajomníka a jeho zástupcov; domnieva sa, že toto posilnenie zodpovednosti však musí byť spojené so zlepšením fungovania a pracovných metód EMPA vrátane pridelenia potrebných ľudských a finančných zdrojov, ako aj s lepším zosúladením činností EMPA s činnosťami ostatných inštitúcií Únie pre Stredozemie; víta rozhodnutia prijaté v tomto smere na šiestej plenárnej schôdzi EMPA, ktorá sa konala v Ammáne 13. a 14. marca 2010; |
| --- | --- |

39.

pripomína svoje právomoci v rámci rozpočtového postupu Európskej únie a trvá na tom, že je dôležité, aby sa EMPA odteraz zverila väčšia zodpovednosť tým, že bude vykonávať konzultačnú úlohu a demokratickú kontrolu, pokiaľ ide o vymedzovanie hlavných línií práce, kontrolu realizovaných projektov a plnenie rozpočtu; vyzýva rôzne príslušné výbory EMPA, aby pravidelne organizovali vypočutia generálneho tajomníka a jeho zástupcov; domnieva sa, že toto posilnenie zodpovednosti však musí byť spojené so zlepšením fungovania a pracovných metód EMPA vrátane pridelenia potrebných ľudských a finančných zdrojov, ako aj s lepším zosúladením činností EMPA s činnosťami ostatných inštitúcií Únie pre Stredozemie; víta rozhodnutia prijaté v tomto smere na šiestej plenárnej schôdzi EMPA, ktorá sa konala v Ammáne 13. a 14. marca 2010;

| 40. | víta nedávne vytvorenie Euro-stredozemského zhromaždenia regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM) a vyzýva na zaručenie riadnej koordinácie jeho činnosti s činnosťou EMPA, najmä prostredníctvom usporadúvania spoločných schôdzí alebo tým, že sa členovia predsedníctiev oboch zhromaždení budú vzájomne pozývať na pracovné schôdze; zdôrazňuje význam týchto zhromaždení volených zástupcov z oboch brehov Stredozemného mora, ktoré napomáhajú výmene osvedčených demokratických postupov; |
| --- | --- |

40.

víta nedávne vytvorenie Euro-stredozemského zhromaždenia regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM) a vyzýva na zaručenie riadnej koordinácie jeho činnosti s činnosťou EMPA, najmä prostredníctvom usporadúvania spoločných schôdzí alebo tým, že sa členovia predsedníctiev oboch zhromaždení budú vzájomne pozývať na pracovné schôdze; zdôrazňuje význam týchto zhromaždení volených zástupcov z oboch brehov Stredozemného mora, ktoré napomáhajú výmene osvedčených demokratických postupov;

| 41. | trvá na tom, aby sa pri vykonávaní činností a projektov Únie pre Stredozemie pravidelne konzultovali a do týchto činností a projektov zapájali občianska spoločnosť, sociálni partneri a početné profesionálne a sociálno-profesionálne siete vytvorené v rámci euro-stredozemského partnerstva; a nabáda:






  — | valné zhromaždenie hospodárskych a sociálnych rád a obdobných inštitúcií, aby zvážilo vytvorenie euro-stredozemskej hospodárskej a sociálnej rady; |
| --- | --- | --- |

41.

trvá na tom, aby sa pri vykonávaní činností a projektov Únie pre Stredozemie pravidelne konzultovali a do týchto činností a projektov zapájali občianska spoločnosť, sociálni partneri a početné profesionálne a sociálno-profesionálne siete vytvorené v rámci euro-stredozemského partnerstva; a nabáda:

—

valné zhromaždenie hospodárskych a sociálnych rád a obdobných inštitúcií, aby zvážilo vytvorenie euro-stredozemskej hospodárskej a sociálnej rady;

| — | na rozvoj projektov uľahčujúcich obchodné vzťahy, investície a partnerstvá podnikov medzi oboma brehmi Stredozemného mora, akým je napríklad projekt Invest in Med; |
| --- | --- |

—

na rozvoj projektov uľahčujúcich obchodné vzťahy, investície a partnerstvá podnikov medzi oboma brehmi Stredozemného mora, akým je napríklad projekt Invest in Med;

| — | na vytvorenie siete euro-stredozemských obchodných komôr a euro-stredozemských združení odborových zväzov a priemyselných združení; |
| --- | --- |

—

na vytvorenie siete euro-stredozemských obchodných komôr a euro-stredozemských združení odborových zväzov a priemyselných združení;

| — | na rozšírenie skupiny pre priemyselnú spoluprácu poverenej realizáciou Euro-stredozemskej charty pre podniky o organizácie reprezentujúce MSP, aby sa charta stala nástrojom umožňujúcim odstrániť prekážky rastu a rozvoja MSP; |
| --- | --- |

—

na rozšírenie skupiny pre priemyselnú spoluprácu poverenej realizáciou Euro-stredozemskej charty pre podniky o organizácie reprezentujúce MSP, aby sa charta stala nástrojom umožňujúcim odstrániť prekážky rastu a rozvoja MSP;

| 42. | víta záväzok euro-stredozemských partnerov, opätovne potvrdený počas druhej euro-stredozemskej ministerskej konferencie o posilňovaní úlohy žien v spoločnosti (Marakéš, 11. – 12. novembra 2009), v súvislosti s podporou rovnosti medzi ženami a mužmi de jure a de facto, boja proti násiliu páchanom na ženách a dodržiavania občianskych, politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv žien i mužov; naliehavo žiada, aby sa v tejto súvislosti prijali konkrétne opatrenia, a odporúča prijatie projektu Únie pre Stredozemie v oblasti podnikania žien a zvýšenia ich účasti na verejnom živote; pripomína, že úcta k tradíciám a zvykom nesmie byť zámienkou na porušovanie základných práv žien; |
| --- | --- |

42.

víta záväzok euro-stredozemských partnerov, opätovne potvrdený počas druhej euro-stredozemskej ministerskej konferencie o posilňovaní úlohy žien v spoločnosti (Marakéš, 11. – 12. novembra 2009), v súvislosti s podporou rovnosti medzi ženami a mužmi de jure a de facto, boja proti násiliu páchanom na ženách a dodržiavania občianskych, politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv žien i mužov; naliehavo žiada, aby sa v tejto súvislosti prijali konkrétne opatrenia, a odporúča prijatie projektu Únie pre Stredozemie v oblasti podnikania žien a zvýšenia ich účasti na verejnom živote; pripomína, že úcta k tradíciám a zvykom nesmie byť zámienkou na porušovanie základných práv žien;

| 43. | vyzýva Radu, podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku EÚ, Komisiu a nedávno založenú Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby vyvinuli potrebné úsilie na to, aby EÚ pri svojej účasti na činnosti Únie pre Stredozemie vystupovala jednotne a aby do definovania európskej politiky zapojili Európsky parlament; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Radu, podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku EÚ, Komisiu a nedávno založenú Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby vyvinuli potrebné úsilie na to, aby EÚ pri svojej účasti na činnosti Únie pre Stredozemie vystupovala jednotne a aby do definovania európskej politiky zapojili Európsky parlament;

| 44. | víta nedávne začlenenie krajín západného Balkánu, ktoré sú kandidátmi na pristúpenie k EÚ, do Únie pre Stredozemie; |
| --- | --- |

44.

víta nedávne začlenenie krajín západného Balkánu, ktoré sú kandidátmi na pristúpenie k EÚ, do Únie pre Stredozemie;

| 45. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, predsedovi Komisie, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke EÚ, vládam a parlamentom členských štátov, spolupredsedníctvu a generálnemu tajomníkovi Únie pre Stredozemie, ako aj vládam a parlamentom partnerských krajín. |
| --- | --- |

45.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, predsedovi Komisie, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke EÚ, vládam a parlamentom členských štátov, spolupredsedníctvu a generálnemu tajomníkovi Únie pre Stredozemie, ako aj vládam a parlamentom partnerských krajín.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 301 E, 13.12.2007, s. 210.

(2)  Ú. v. EÚ C 285 E, 26.11.2009, s. 39.

(3)  Ú. v. EÚ C 76 E, 25.3.2010, s. 76.

(4)  Ú. v. EÚ C 282 E, 6.11.2008, s. 443.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/136 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/136

---

Štvrtok 20. mája 2010Potreba stratégie EÚ pre Zakaukazko

P7_TA(2010)0193

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o potrebe stratégie EÚ pre Zakaukazsko (2009/2216(INI))

2011/C 161 E/20

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje predošlé uznesenia o Zakaukazsku vrátane svojho unesenia z 15. novembra 2007 o posilňovaní európskej susedskej politiky (ESP) (1) a svoje uznesenia zo 17. januára 2008 o účinnejšej politike Európskej únie pre južný Kaukaz (2) a o koncepcii čiernomorskej regionálnej politiky (3),

so zreteľom na svoje nedávne uznesenia zo 17. decembra 2009 o Azerbajdžane: slobode prejavu (4), z 3. septembra 2008 o Gruzínsku (5), z 5. júna 2008 o zhoršení situácie v Gruzínsku (6) a z 13. marca 2008 o Arménsku (7),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 3. decembra 2008 s názvom Východné partnerstvo (KOM(2008)0823),

so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva, ktorý sa uskutočnil 7. mája 2009 v Prahe,

so zreteľom na akčné plány ESP prijaté s Arménskom, Azerbajdžanom a Gruzínskom v novembri 2006 a na európsky nástroj susedstva a partnerstva (ENPI), ktorý je úzko spojený s implementáciou akčných plánov ESP,

so zreteľom na správy o pokroku ESP, pokiaľ ide o Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko, ktoré prijala Komisia 23. apríla 2009,

so zreteľom na dokumenty o národnej stratégii na roky 2007 – 2013 a národné indikatívne programy 2007 – 2010 v rámci ENPI pre Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko,

so zreteľom na preskúmanie programových dokumentov ENPI pre Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko v polovici obdobia,

so zreteľom na dohody o partnerstve a spolupráci uzavreté s Arménskom, Azerbajdžanom a Gruzínskom v roku 1996,

so zreteľom na príslušné monitorovacie správy parlamentného zhromaždenia Rady Európy (PACE),

so zreteľom na správu medzinárodnej vyšetrovacej komisie pre konflikt v Gruzínsku uverejnenej 30. septembra 2009 ( Tagliaviniovej správa),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0123/2010),

| A. | keďže na zasadnutí Rady pre zahraničné záležitosti, ktoré sa konalo 8. decembra 2009, EÚ opätovne potvrdila svoj úmysel podporovať stabilitu, spoluprácu, prosperitu a dobrú správu vecí verejných v celom Zakaukazsku, a to i prostredníctvom programov technickej pomoci, |
| --- | --- |

A.

keďže na zasadnutí Rady pre zahraničné záležitosti, ktoré sa konalo 8. decembra 2009, EÚ opätovne potvrdila svoj úmysel podporovať stabilitu, spoluprácu, prosperitu a dobrú správu vecí verejných v celom Zakaukazsku, a to i prostredníctvom programov technickej pomoci,

| B. | keďže v dôsledku vojny v Gruzínsku z augusta 2008, na základe úspešného zásahu EÚ, z ktorého vzišla dohoda o prímerí, a na základe veľkej potreby ďalšieho pôsobenia s cieľom zabezpečiť jej plné vykonávanie, sa EÚ stala významným bezpečnostným aktérom v regióne, dôkazom čoho bolo vyslanie pozorovateľskej misie EÚ, otvorenie programu významnej povojnovej pomoci a začatie vyšetrovacej misie o príčinách a priebehu vojny, |
| --- | --- |

B.

keďže v dôsledku vojny v Gruzínsku z augusta 2008, na základe úspešného zásahu EÚ, z ktorého vzišla dohoda o prímerí, a na základe veľkej potreby ďalšieho pôsobenia s cieľom zabezpečiť jej plné vykonávanie, sa EÚ stala významným bezpečnostným aktérom v regióne, dôkazom čoho bolo vyslanie pozorovateľskej misie EÚ, otvorenie programu významnej povojnovej pomoci a začatie vyšetrovacej misie o príčinách a priebehu vojny,

| C. | keďže rok 2009 bol rokom intenzívnejších rokovaní zameraných na urovnanie konfliktu v Náhornom Karabachu, ktoré sprostredkovali spolupredsedovia Minskej skupiny OBSE, |
| --- | --- |

C.

keďže rok 2009 bol rokom intenzívnejších rokovaní zameraných na urovnanie konfliktu v Náhornom Karabachu, ktoré sprostredkovali spolupredsedovia Minskej skupiny OBSE,

| D. | keďže osoby násilne vysídlené z oblastí konfliktov v Zakaukazsku majú naďalej odopreté právo na návrat do svojich domovov, keďže tieto tri krajiny začali programy miestnej integrácie utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny, stále však čelia mnohým problémom, ktoré bránia v ich úspechu; keďže utečencov a osoby vysídlené v rámci krajiny by príslušné orgány nemali zneužívať ako politický nástroj v konfliktoch, |
| --- | --- |

D.

keďže osoby násilne vysídlené z oblastí konfliktov v Zakaukazsku majú naďalej odopreté právo na návrat do svojich domovov, keďže tieto tri krajiny začali programy miestnej integrácie utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny, stále však čelia mnohým problémom, ktoré bránia v ich úspechu; keďže utečencov a osoby vysídlené v rámci krajiny by príslušné orgány nemali zneužívať ako politický nástroj v konfliktoch,

| E. | keďže podpis protokolov o nadviazaní a rozvíjaní diplomatických vzťahov medzi Tureckom a Arménskom a otvorení spoločnej hranice z októbra 2009 sú sľubné kroky, aj keď k ratifikácii dohody nedošlo, |
| --- | --- |

E.

keďže podpis protokolov o nadviazaní a rozvíjaní diplomatických vzťahov medzi Tureckom a Arménskom a otvorení spoločnej hranice z októbra 2009 sú sľubné kroky, aj keď k ratifikácii dohody nedošlo,

| F. | keďže zmrazené konflikty bránia hospodárskemu a sociálnemu rozvoju a spomaľujú zlepšovanie životnej úrovne regiónu Zakaukazska, ako aj plnému rozvoju Východného partnerstva ESP; keďže mierové urovnanie konfliktov je nutné pre stabilitu v susedstve EÚ; keďže y sa malo vynaložiť ďalšie úsilie na identifikáciu spoločných oblastí záujmov, ktoré pomôžu prekonať rozdiely, uľahčiť dialóg a podporiť regionálnu spoluprácu a príležitosti hospodárskeho rozvoja, |
| --- | --- |

F.

keďže zmrazené konflikty bránia hospodárskemu a sociálnemu rozvoju a spomaľujú zlepšovanie životnej úrovne regiónu Zakaukazska, ako aj plnému rozvoju Východného partnerstva ESP; keďže mierové urovnanie konfliktov je nutné pre stabilitu v susedstve EÚ; keďže y sa malo vynaložiť ďalšie úsilie na identifikáciu spoločných oblastí záujmov, ktoré pomôžu prekonať rozdiely, uľahčiť dialóg a podporiť regionálnu spoluprácu a príležitosti hospodárskeho rozvoja,

| G. | keďže EÚ rešpektuje zásady zvrchovanosti a územnej celistvosti vo svojich vzťahoch so štátmi Zakaukazska, |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ rešpektuje zásady zvrchovanosti a územnej celistvosti vo svojich vzťahoch so štátmi Zakaukazska,

| H. | keďže Východné partnerstvo vytvára nové možnosti pre prehĺbenie dvojstranných vzťahov a zároveň zavádza mnohostrannú spoluprácu, |
| --- | --- |

H.

keďže Východné partnerstvo vytvára nové možnosti pre prehĺbenie dvojstranných vzťahov a zároveň zavádza mnohostrannú spoluprácu,

| I. | keďže Východné partnerstvo sa zameriava na urýchlenie reforiem, aproximáciu právnych predpisov a hospodársku integráciu, a prináša hmatateľnú podporu pre konsolidáciu štátnosti a územnej celistvosti partnerských krajín, opiera sa o zásady podmienenosti, diferenciácie a spoločnej angažovanosti a predpokladá rokovanie o nových dohodách o pridružení, ktoré budú vyžadovať súhlas Európskeho parlamentu, |
| --- | --- |

I.

keďže Východné partnerstvo sa zameriava na urýchlenie reforiem, aproximáciu právnych predpisov a hospodársku integráciu, a prináša hmatateľnú podporu pre konsolidáciu štátnosti a územnej celistvosti partnerských krajín, opiera sa o zásady podmienenosti, diferenciácie a spoločnej angažovanosti a predpokladá rokovanie o nových dohodách o pridružení, ktoré budú vyžadovať súhlas Európskeho parlamentu,

| J. | keďže Parlamentné zhromaždenie východného susedstva EÚ (EURONEST) sa oficiálne vytvorí ako kľúčový mnohostranný mechanizmus pre zintenzívnenie medziparlamentného dialógu medzi Európskym parlamentom a šiestimi východnými partnermi EÚ vrátane Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska s cieľom priblížiť tieto krajiny EÚ, |
| --- | --- |

J.

keďže Parlamentné zhromaždenie východného susedstva EÚ (EURONEST) sa oficiálne vytvorí ako kľúčový mnohostranný mechanizmus pre zintenzívnenie medziparlamentného dialógu medzi Európskym parlamentom a šiestimi východnými partnermi EÚ vrátane Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska s cieľom priblížiť tieto krajiny EÚ,

| K. | keďže situácia v regióne Zakaukazska si žiada iniciatívnejšiu politiku v oblasti pôsobenia EÚ v tomto regióne, a keďže uvedením Východného partnerstva do činnosti a nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy vzniká vhodná príležitosť na vytvorenie stratégie EÚ pre Zakaukazsko, |
| --- | --- |

K.

keďže situácia v regióne Zakaukazska si žiada iniciatívnejšiu politiku v oblasti pôsobenia EÚ v tomto regióne, a keďže uvedením Východného partnerstva do činnosti a nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy vzniká vhodná príležitosť na vytvorenie stratégie EÚ pre Zakaukazsko,

| 1. | opätovne potvrdzuje, že hlavný cieľ EÚ v tomto regióne je podpora vývoja Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska smerom k otvoreným, mierovým, stabilným krajinám, ktoré budú pripravené budovať dobré susedské vzťahy a zmeniť Zakaukazsko na región s trvalo udržateľným mierom, stabilitou a prosperitou s cieľom integrácie týchto krajín do európskych politík; domnieva sa, že EÚ musí zohrávať stále aktívnejšiu politickú úlohu, aby dosiahla tieto ciele, a to vypracovaním stratégie kombinujúcej tzv. mäkké prostriedky s pevným prístupom, po dohode s krajinami regiónu a s doplnením bilaterálnymi politikami; |
| --- | --- |

1.

opätovne potvrdzuje, že hlavný cieľ EÚ v tomto regióne je podpora vývoja Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska smerom k otvoreným, mierovým, stabilným krajinám, ktoré budú pripravené budovať dobré susedské vzťahy a zmeniť Zakaukazsko na región s trvalo udržateľným mierom, stabilitou a prosperitou s cieľom integrácie týchto krajín do európskych politík; domnieva sa, že EÚ musí zohrávať stále aktívnejšiu politickú úlohu, aby dosiahla tieto ciele, a to vypracovaním stratégie kombinujúcej tzv. mäkké prostriedky s pevným prístupom, po dohode s krajinami regiónu a s doplnením bilaterálnymi politikami;

Bezpečnostné otázky a mierové riešenie konfliktov

| 2. | zdôrazňuje, že zachovanie status quo konfliktov v regióne je neprijateľné a neudržateľné, pretože zachováva neustále riziko stupňovania napätia a obnovenia ozbrojených konfliktov; domnieva sa, že všetky strany by sa mali aktívne usilovať o dosiahnutie stability a mieru; zasadzuje sa za využívanie cezhraničných programov a dialógu medzi občianskymi spoločnosťami ako nástroja na premenu konfliktu a vytvorenie dôvery medzi hranicami, zdôrazňuje skutočnosť, že EÚ musí zohrávať dôležitú úlohu, pokiaľ ide o prínos v rámci kultúry dialógu a porozumenie v regióne a zabezpečenie vykonávania príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN vrátane rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000); |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že zachovanie status quo konfliktov v regióne je neprijateľné a neudržateľné, pretože zachováva neustále riziko stupňovania napätia a obnovenia ozbrojených konfliktov; domnieva sa, že všetky strany by sa mali aktívne usilovať o dosiahnutie stability a mieru; zasadzuje sa za využívanie cezhraničných programov a dialógu medzi občianskymi spoločnosťami ako nástroja na premenu konfliktu a vytvorenie dôvery medzi hranicami, zdôrazňuje skutočnosť, že EÚ musí zohrávať dôležitú úlohu, pokiaľ ide o prínos v rámci kultúry dialógu a porozumenie v regióne a zabezpečenie vykonávania príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN vrátane rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000);

| 3. | poznamenáva, že riadenie a riešenie konfliktov, ako aj základný dialóg si medzi iným vyžaduje uznanie práv a legitímnych záujmov všetkých príslušných strán a komunít, otvorenosť pri prehodnotení vnímania uplynulých udalostí, ochotu prekonať nenávisť a strach, prijímať kompromisy a nepripustenie revanšistických postojov a pripravenosť diskutovať o skutočných ústupkoch, aby bolo možné konsolidovať stabilitu a prosperitu; |
| --- | --- |

3.

poznamenáva, že riadenie a riešenie konfliktov, ako aj základný dialóg si medzi iným vyžaduje uznanie práv a legitímnych záujmov všetkých príslušných strán a komunít, otvorenosť pri prehodnotení vnímania uplynulých udalostí, ochotu prekonať nenávisť a strach, prijímať kompromisy a nepripustenie revanšistických postojov a pripravenosť diskutovať o skutočných ústupkoch, aby bolo možné konsolidovať stabilitu a prosperitu;

| 4. | poukazuje na dôležitosť prevencie konfliktov, a to i prostredníctvom dodržiavania práv všetkých príslušníkov národných menšín, náboženskej tolerancie a snáh posilniť sociálnu a hospodársku súdržnosť; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na dôležitosť prevencie konfliktov, a to i prostredníctvom dodržiavania práv všetkých príslušníkov národných menšín, náboženskej tolerancie a snáh posilniť sociálnu a hospodársku súdržnosť;

| 5. | zdôrazňuje, že vonkajší aktéri musia konať pri využívaní svojej moci a vplyvu zodpovedne, a to spôsobom, ktorý budú v plnom súlade s medzinárodným právom vrátane práva v oblasti ľudských práv; domnieva sa, že by sa malo usilovať o ďalšiu a vyváženú spoluprácu medzi vonkajšími aktérmi v regióne, aby sa prispelo k mierovému urovnaniu konfliktov; považuje za neprijateľné, aby akíkoľvek vonkajší aktéri zavádzali podmienky pre dodržiavanie zvrchovanosti a územnej celistvosti štátov Zakaukazska; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že vonkajší aktéri musia konať pri využívaní svojej moci a vplyvu zodpovedne, a to spôsobom, ktorý budú v plnom súlade s medzinárodným právom vrátane práva v oblasti ľudských práv; domnieva sa, že by sa malo usilovať o ďalšiu a vyváženú spoluprácu medzi vonkajšími aktérmi v regióne, aby sa prispelo k mierovému urovnaniu konfliktov; považuje za neprijateľné, aby akíkoľvek vonkajší aktéri zavádzali podmienky pre dodržiavanie zvrchovanosti a územnej celistvosti štátov Zakaukazska;

Konflikt v Náhornom Karabachu

| 6. | víta dynamický priebeh rokovaní o konflikte v Náhornom Karabachu, o ktorom svedčí šesť schôdzí medzi prezidentmi Arménska a Azerbajdžanu v roku 2009 v duchu moskovskej deklarácie; vyzýva zainteresované strany, aby zintenzívnili svoje úsilie týkajúce sa mierových rozhovorov na účely urovnania konfliktu v nasledujúcich mesiacoch, aby prejavili konštruktívnejší prístup a aby upustili od tendencie uprednostňovať status quo vytvorený prostredníctvom vojenských konfrontácií bez medzinárodnej legitímnosti, čo vytvára nestabilitu a podporuje utrpenie vojnou poznačeného obyvateľstva; odsudzuje myšlienku vojenského riešenia a vážne dôsledky použitej vojenskej sily a vyzýva obe strany, aby sa vyhli ďalšiemu porušovaniu prímeria z roku 1994; |
| --- | --- |

6.

víta dynamický priebeh rokovaní o konflikte v Náhornom Karabachu, o ktorom svedčí šesť schôdzí medzi prezidentmi Arménska a Azerbajdžanu v roku 2009 v duchu moskovskej deklarácie; vyzýva zainteresované strany, aby zintenzívnili svoje úsilie týkajúce sa mierových rozhovorov na účely urovnania konfliktu v nasledujúcich mesiacoch, aby prejavili konštruktívnejší prístup a aby upustili od tendencie uprednostňovať status quo vytvorený prostredníctvom vojenských konfrontácií bez medzinárodnej legitímnosti, čo vytvára nestabilitu a podporuje utrpenie vojnou poznačeného obyvateľstva; odsudzuje myšlienku vojenského riešenia a vážne dôsledky použitej vojenskej sily a vyzýva obe strany, aby sa vyhli ďalšiemu porušovaniu prímeria z roku 1994;

| 7. | plne podporuje snahu o mediáciu Minskej skupiny OBSE, základné zásady uvedené v madridskom dokumente a vyhlásenie spolupredsedajúcich krajín Minskej skupiny OBSE z 10. júla 2009 zo samitu krajín G8 v L’Aquile; vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby prejavilo odvahu a politickú vôľu pri pomoci s prekonávaním zvyšných boľavých miest, ktoré brzdia podpísanie dohody; |
| --- | --- |

7.

plne podporuje snahu o mediáciu Minskej skupiny OBSE, základné zásady uvedené v madridskom dokumente a vyhlásenie spolupredsedajúcich krajín Minskej skupiny OBSE z 10. júla 2009 zo samitu krajín G8 v L’Aquile; vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby prejavilo odvahu a politickú vôľu pri pomoci s prekonávaním zvyšných boľavých miest, ktoré brzdia podpísanie dohody;

| 8. | vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že státisíce utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny, ktorí utiekli zo svojich domovov počas vojny v Náhornom Karabachu, sú naďalej vysídlení a sú im odopierané práva vrátane práva na návrat, majetkových práv a práva na osobnú bezpečnosť; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby jednoznačne a bezpodmienečne uznali toto právo a potrebu urýchleného riešenia tohto problému pri dodržaní zásad medzinárodného práva; v tejto súvislosti žiada stiahnutie arménskych vojsk zo všetkých okupovaných území Azerbajdžanu, ako aj rozmiestnenie medzinárodných síl zorganizovaných s ohľadom na chartu OSN, ktorých cieľom bude poskytnutie nutných bezpečnostných záruk počas prechodného obdobia, ktoré obyvateľom Náhorného Karabachu zaistia bezpečnosť a osobám vysídleným v rámci krajiny umožnia vrátiť sa do svojich domovov a prostredníctvom ktorých sa zabráni ďalším konfliktom zapríčineným týmto stavom; vyzýva arménske a azerbajdžanské orgány a predstaviteľov príslušných komunít, aby prejavili svoje odhodlanie vytvoriť mierové vzťahy medzi etnikami prostredníctvom praktických príprav pre návrat vysídlených osôb; nazdáva sa, že situácia osôb vysídlených v rámci krajiny by sa mala riešiť v súlade s medzinárodnými štandardmi, medziiným so zreteľom na nedávne odporúčanie PACE 1877 (2009) s názvom Zabudnutí ľudia Európy: ochrana ľudských práv dlhodobo vysídlených osôb; |
| --- | --- |

8.

vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že státisíce utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny, ktorí utiekli zo svojich domovov počas vojny v Náhornom Karabachu, sú naďalej vysídlení a sú im odopierané práva vrátane práva na návrat, majetkových práv a práva na osobnú bezpečnosť; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby jednoznačne a bezpodmienečne uznali toto právo a potrebu urýchleného riešenia tohto problému pri dodržaní zásad medzinárodného práva; v tejto súvislosti žiada stiahnutie arménskych vojsk zo všetkých okupovaných území Azerbajdžanu, ako aj rozmiestnenie medzinárodných síl zorganizovaných s ohľadom na chartu OSN, ktorých cieľom bude poskytnutie nutných bezpečnostných záruk počas prechodného obdobia, ktoré obyvateľom Náhorného Karabachu zaistia bezpečnosť a osobám vysídleným v rámci krajiny umožnia vrátiť sa do svojich domovov a prostredníctvom ktorých sa zabráni ďalším konfliktom zapríčineným týmto stavom; vyzýva arménske a azerbajdžanské orgány a predstaviteľov príslušných komunít, aby prejavili svoje odhodlanie vytvoriť mierové vzťahy medzi etnikami prostredníctvom praktických príprav pre návrat vysídlených osôb; nazdáva sa, že situácia osôb vysídlených v rámci krajiny by sa mala riešiť v súlade s medzinárodnými štandardmi, medziiným so zreteľom na nedávne odporúčanie PACE 1877 (2009) s názvom Zabudnutí ľudia Európy: ochrana ľudských práv dlhodobo vysídlených osôb;

| 9. | zdôrazňuje, že je potrebné skutočné úsilie na dosiahnutie dlhotrvajúceho mieru; žiada všetky príslušné orgány, aby sa vyhli provokačným politikám a rétorike, nenávistným vyhláseniam a manipulácii dejín; vyzýva vedúcich predstaviteľov Arménska a Azerbajdžanu, aby sa správali zodpovedne, zmiernili rétoriku a pripravili pôdu na to, aby verejná mienka prijala a pochopila prínosy komplexného urovnania konfliktov; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že je potrebné skutočné úsilie na dosiahnutie dlhotrvajúceho mieru; žiada všetky príslušné orgány, aby sa vyhli provokačným politikám a rétorike, nenávistným vyhláseniam a manipulácii dejín; vyzýva vedúcich predstaviteľov Arménska a Azerbajdžanu, aby sa správali zodpovedne, zmiernili rétoriku a pripravili pôdu na to, aby verejná mienka prijala a pochopila prínosy komplexného urovnania konfliktov;

| 10. | nazdáva sa, že od stanoviska, že Náhorný Karabach zahŕňa všetky okupované azerbajdžanské územia, ktoré ho obklopujú, by sa malo rýchlo upustiť; poznamenáva, že dočasný štatút Náhorného Karabachu by mohol ponúknuť riešenie, kým sa neurčí konečný štatút, a že by mohol vytvoriť dočasný rámec pre mierové spolunažívanie a spoluprácu arménskych a azerbajdžanských komunít v tomto regióne; |
| --- | --- |

10.

nazdáva sa, že od stanoviska, že Náhorný Karabach zahŕňa všetky okupované azerbajdžanské územia, ktoré ho obklopujú, by sa malo rýchlo upustiť; poznamenáva, že dočasný štatút Náhorného Karabachu by mohol ponúknuť riešenie, kým sa neurčí konečný štatút, a že by mohol vytvoriť dočasný rámec pre mierové spolunažívanie a spoluprácu arménskych a azerbajdžanských komunít v tomto regióne;

| 11. | zdôrazňuje, že bezpečnosť zaručená všetkým je nevyhnutnou podmienkou pre každé urovnanie; uznáva dôležitosť primeraných opatrení zameraných na zachovanie mieru v súlade s medzinárodnými normami týkajúcimi sa ľudských práv, ktoré zahŕňajú vojenské aj civilné aspekty; vyzýva Radu, aby preskúmala možnosť podpory mierového procesu v rámci misií EÚ, vrátane vyslania rozsiahlej monitorovacej misie, ktorá by mohla uľahčiť vytvorenie medzinárodných mierových síl po vstupe dohody do platnosti; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že bezpečnosť zaručená všetkým je nevyhnutnou podmienkou pre každé urovnanie; uznáva dôležitosť primeraných opatrení zameraných na zachovanie mieru v súlade s medzinárodnými normami týkajúcimi sa ľudských práv, ktoré zahŕňajú vojenské aj civilné aspekty; vyzýva Radu, aby preskúmala možnosť podpory mierového procesu v rámci misií EÚ, vrátane vyslania rozsiahlej monitorovacej misie, ktorá by mohla uľahčiť vytvorenie medzinárodných mierových síl po vstupe dohody do platnosti;

Zblíženie Arménska a Turecka

| 12. | víta protokoly o vytvorení a rozvoji diplomatických vzťahov medzi Arménskom a Tureckom, vrátane otvorenia spoločnej hranice; vyzýva obe strany, aby sa chopili tejto príležitosti a napravili svoje vzťahy prostredníctvom ratifikácie a implementácie bez predbežných podmienok a v primeranom časovom rámci; zdôrazňuje, že zblíženie medzi Arménskom a Tureckom a rokovania Minskej skupiny sú samostatnými procesmi, ktoré by mali napredovať podľa svojej vlastnej logiky; poznamenáva však, že pokrok v jednom z oboch procesov by mal mať ďalekosiahle, možno celkovo veľmi pozitívne dôsledky pre región ako celok; |
| --- | --- |

12.

víta protokoly o vytvorení a rozvoji diplomatických vzťahov medzi Arménskom a Tureckom, vrátane otvorenia spoločnej hranice; vyzýva obe strany, aby sa chopili tejto príležitosti a napravili svoje vzťahy prostredníctvom ratifikácie a implementácie bez predbežných podmienok a v primeranom časovom rámci; zdôrazňuje, že zblíženie medzi Arménskom a Tureckom a rokovania Minskej skupiny sú samostatnými procesmi, ktoré by mali napredovať podľa svojej vlastnej logiky; poznamenáva však, že pokrok v jednom z oboch procesov by mal mať ďalekosiahle, možno celkovo veľmi pozitívne dôsledky pre región ako celok;

Konflikty v Gruzínsku

| 13. | opätovne zdôrazňuje svoju bezpodmienečnú podporu suverenity, územnej celistvosti a neporušiteľnosti medzinárodne uznaných hraníc Gruzínska, a vyzýva Rusko, aby ich rešpektovalo; nabáda gruzínske orgány, aby vyvinuli ďalšie úsilie o dosiahnutie urovnania svojich vnútorných konfliktov Gruzínska v Abcházsku a Južnom Osetsku; víta Tagliaviniovej správu a vyjadruje podporu jej hlavným pozorovaniam a záverom; očakáva, že rozsiahle základné informácie uvedené v tejto správe sa môžu využiť v súdnych konaniach na Medzinárodnom trestnom súde aj v prípade jednotlivých občanov v súvislosti s porušovaním Európskeho dohovoru o ľudských právach; podporuje mandát pozorovateľskej misie EÚ a vyzýva na jeho ďalšie rozšírenie; vyzýva Rusko a de facto orgány odtrhnutých území Abcházska a Južného Osetska, aby prestali blokovať vykonávanie časti tohto mandátu; |
| --- | --- |

13.

opätovne zdôrazňuje svoju bezpodmienečnú podporu suverenity, územnej celistvosti a neporušiteľnosti medzinárodne uznaných hraníc Gruzínska, a vyzýva Rusko, aby ich rešpektovalo; nabáda gruzínske orgány, aby vyvinuli ďalšie úsilie o dosiahnutie urovnania svojich vnútorných konfliktov Gruzínska v Abcházsku a Južnom Osetsku; víta Tagliaviniovej správu a vyjadruje podporu jej hlavným pozorovaniam a záverom; očakáva, že rozsiahle základné informácie uvedené v tejto správe sa môžu využiť v súdnych konaniach na Medzinárodnom trestnom súde aj v prípade jednotlivých občanov v súvislosti s porušovaním Európskeho dohovoru o ľudských právach; podporuje mandát pozorovateľskej misie EÚ a vyzýva na jeho ďalšie rozšírenie; vyzýva Rusko a de facto orgány odtrhnutých území Abcházska a Južného Osetska, aby prestali blokovať vykonávanie časti tohto mandátu;

| 14. | s uspokojením poznamenáva, že medzinárodné spoločenstvo naďalej jednotne zamieta jednostranné vyhlásenie nezávislosti Južného Osetska a Abcházska; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Ruská federácia uznala nezávislosť Abcházska a Južného Osetska, čo je v rozpore s medzinárodnými právnym právom; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby rešpektovali dohodu o prímerí z roku 2008 a zaručili bezpečnosť a voľný vstup personálu pozorovateľskej misie EÚ na toto územie, a vyzýva Rusko, aby splnilo svoj záväzok vyplývajúci z dohody o prímerí a stiahlo svoje vojská na pozície, na ktorých sa nachádzali pred vypuknutím vojny v auguste 2008; s obavami berie na vedomie dohodu medzi Ruskou federáciou a de facto orgánmi Abcházska zo 17. februára 2010 o zriadení ruskej vojenskej základne v Abcházsku bez súhlasu gruzínskej vlády a poznamenáva, že takáto dohoda je v rozpore s dohodami o prímerí z 12. augusta a 8. septembra 2008; |
| --- | --- |

14.

s uspokojením poznamenáva, že medzinárodné spoločenstvo naďalej jednotne zamieta jednostranné vyhlásenie nezávislosti Južného Osetska a Abcházska; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Ruská federácia uznala nezávislosť Abcházska a Južného Osetska, čo je v rozpore s medzinárodnými právnym právom; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby rešpektovali dohodu o prímerí z roku 2008 a zaručili bezpečnosť a voľný vstup personálu pozorovateľskej misie EÚ na toto územie, a vyzýva Rusko, aby splnilo svoj záväzok vyplývajúci z dohody o prímerí a stiahlo svoje vojská na pozície, na ktorých sa nachádzali pred vypuknutím vojny v auguste 2008; s obavami berie na vedomie dohodu medzi Ruskou federáciou a de facto orgánmi Abcházska zo 17. februára 2010 o zriadení ruskej vojenskej základne v Abcházsku bez súhlasu gruzínskej vlády a poznamenáva, že takáto dohoda je v rozpore s dohodami o prímerí z 12. augusta a 8. septembra 2008;

| 15. | zdôrazňuje, že je dôležité ochraňovať bezpečnosť a práva všetkých ľudí, ktorí žijú v separatistických územiach, presadzovať dodržiavanie práva etnických Gruzíncov na návrat za bezpečných a dôstojných podmienok, ukončiť proces nútenej pasportizácie, dosiahnuť čiastočné otvorenie de facto uzatvorených hraníc, a získať pre EÚ a iných medzinárodných aktérov možnosť pomôcť ľuďom v oboch regiónoch; zdôrazňuje potrebu jasnejšie identifikovaných krátkodobých a strednodobých cieľov v tejto súvislosti; podnecuje Gruzínsko, aby pokračovalo v realizácii svojho akčného plánu pre osoby vysídlené v rámci krajiny a pomáhalo týmto osobám na svojom území; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že je dôležité ochraňovať bezpečnosť a práva všetkých ľudí, ktorí žijú v separatistických územiach, presadzovať dodržiavanie práva etnických Gruzíncov na návrat za bezpečných a dôstojných podmienok, ukončiť proces nútenej pasportizácie, dosiahnuť čiastočné otvorenie de facto uzatvorených hraníc, a získať pre EÚ a iných medzinárodných aktérov možnosť pomôcť ľuďom v oboch regiónoch; zdôrazňuje potrebu jasnejšie identifikovaných krátkodobých a strednodobých cieľov v tejto súvislosti; podnecuje Gruzínsko, aby pokračovalo v realizácii svojho akčného plánu pre osoby vysídlené v rámci krajiny a pomáhalo týmto osobám na svojom území;

| 16. | zdôrazňuje potrebu vyriešiť rozmer konfliktov medzi Gruzínskom a Abcházskom a medzi Gruzínskom a Južným Osetskom a zabezpečiť, aby boli práva a obavy všetkých dotknutých obyvateľov rovnako zohľadnené; zdôrazňuje, že izolácia Abcházska a Južného Osetska je kontraproduktívna pre urovnanie konfliktu, a víta štátnu stratégiu, ktorá predpokladá zapojenie prostredníctvom spolupráce a ktorá bola prijatá 27. januára 2010; podnecuje gruzínske orgány, aby konzultovali so všetkými zainteresovanými o príprave akčného plánu na vykonávanie tejto stratégie; zdôrazňuje význam opatrení zameraných na budovanie dôvery a medziľudských kontaktov v konflikte; ďalej podnecuje EÚ, aby podporovala projekty slobody pohybu spolu s administratívnymi hraničnými čiarami medzi dotknutými obyvateľmi; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje potrebu vyriešiť rozmer konfliktov medzi Gruzínskom a Abcházskom a medzi Gruzínskom a Južným Osetskom a zabezpečiť, aby boli práva a obavy všetkých dotknutých obyvateľov rovnako zohľadnené; zdôrazňuje, že izolácia Abcházska a Južného Osetska je kontraproduktívna pre urovnanie konfliktu, a víta štátnu stratégiu, ktorá predpokladá zapojenie prostredníctvom spolupráce a ktorá bola prijatá 27. januára 2010; podnecuje gruzínske orgány, aby konzultovali so všetkými zainteresovanými o príprave akčného plánu na vykonávanie tejto stratégie; zdôrazňuje význam opatrení zameraných na budovanie dôvery a medziľudských kontaktov v konflikte; ďalej podnecuje EÚ, aby podporovala projekty slobody pohybu spolu s administratívnymi hraničnými čiarami medzi dotknutými obyvateľmi;

| 17. | považuje ženevské rokovania za veľmi dôležité, pretože sú jediným fórom, na ktorom sú zúčastnené všetky strany konfliktu, a kde traja hlavní medzinárodní aktéri – EÚ, OBSE a OSN – úzko spolupracujú s cieľom dosiahnuť bezpečnosť a stabilitu tohto regiónu; ľutuje, že potenciál tohto fóra doteraz nepriniesol žiadne podstatné výsledky, a že na hranici často dochádza k incidentom napriek vítanému zriadeniu mechanizmu na predchádzanie a riešenie incidentov; vyzýva strany, aby plne využívali tento mechanizmus a jeho potenciál na zlepšenie vzájomnej dôvery; vyzýva podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PP/VP), aby vynaložila všetko úsilie na zabezpečenie nového stimulu pre tieto rokovania s cieľom dosiahnuť uspokojivú stabilizáciu situácie a plné vykonávanie dohody o prímerí z augusta 2008; |
| --- | --- |

17.

považuje ženevské rokovania za veľmi dôležité, pretože sú jediným fórom, na ktorom sú zúčastnené všetky strany konfliktu, a kde traja hlavní medzinárodní aktéri – EÚ, OBSE a OSN – úzko spolupracujú s cieľom dosiahnuť bezpečnosť a stabilitu tohto regiónu; ľutuje, že potenciál tohto fóra doteraz nepriniesol žiadne podstatné výsledky, a že na hranici často dochádza k incidentom napriek vítanému zriadeniu mechanizmu na predchádzanie a riešenie incidentov; vyzýva strany, aby plne využívali tento mechanizmus a jeho potenciál na zlepšenie vzájomnej dôvery; vyzýva podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PP/VP), aby vynaložila všetko úsilie na zabezpečenie nového stimulu pre tieto rokovania s cieľom dosiahnuť uspokojivú stabilizáciu situácie a plné vykonávanie dohody o prímerí z augusta 2008;

Pokrok na ceste k demokratizácii a dodržiavanie ľudských práv a zásady právneho štátu

| 18. | zdôrazňuje, že rešpektovanie demokratizácie, dobrej správy vecí verejných, politickej plurality, právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd má mimoriadny význam pre určenie budúcich vzťahov Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska s EÚ; vyzýva tieto krajiny na obnovenie úsilia, pokiaľ ide o plné vykonávanie akčného plánu ESP, a Komisiu, aby im naďalej pomáhala v tomto úsilí; vyjadruje znepokojenie nad obmedzeným pokrokom týchto krajín v regióne Zakaukazska v tejto oblasti, ako to vyplýva zo správ Komisie o pokroku z roku 2009 a odporúčaní Rady Európy; víta iniciovanie dialógu o ľudských právach medzi EÚ, Gruzínskom a Arménskom a vyzýva, Azerbajdžan a EÚ, aby dokončili diskusie o štruktúre ekvivalentnej spolupráce; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že rešpektovanie demokratizácie, dobrej správy vecí verejných, politickej plurality, právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd má mimoriadny význam pre určenie budúcich vzťahov Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska s EÚ; vyzýva tieto krajiny na obnovenie úsilia, pokiaľ ide o plné vykonávanie akčného plánu ESP, a Komisiu, aby im naďalej pomáhala v tomto úsilí; vyjadruje znepokojenie nad obmedzeným pokrokom týchto krajín v regióne Zakaukazska v tejto oblasti, ako to vyplýva zo správ Komisie o pokroku z roku 2009 a odporúčaní Rady Európy; víta iniciovanie dialógu o ľudských právach medzi EÚ, Gruzínskom a Arménskom a vyzýva, Azerbajdžan a EÚ, aby dokončili diskusie o štruktúre ekvivalentnej spolupráce;

| 19. | zdôrazňuje dôležitosť ďalšieho presadzovania demokratických reforiem a významnú úlohu politického dialógu a spolupráce, ktoré sú kľúčom k rozvoju vnútroštátneho konsenzu; zdôrazňuje význam posilnenia nezávislejších, transparentnejších a demokratickejších inštitúcií vrátane nezávislosti súdnictva, posilnenia parlamentnej kontroly nad výkonnou mocou a zabezpečenia demokratickej zmeny moci, podpory a posilnenia občianskej spoločnosti a rozvoja medziľudských kontaktov v rámci podpory demokracie a právneho štátu; konštatuje pomalý pokrok pri demokratizácii napriek vysloveným záväzkom; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje dôležitosť ďalšieho presadzovania demokratických reforiem a významnú úlohu politického dialógu a spolupráce, ktoré sú kľúčom k rozvoju vnútroštátneho konsenzu; zdôrazňuje význam posilnenia nezávislejších, transparentnejších a demokratickejších inštitúcií vrátane nezávislosti súdnictva, posilnenia parlamentnej kontroly nad výkonnou mocou a zabezpečenia demokratickej zmeny moci, podpory a posilnenia občianskej spoločnosti a rozvoja medziľudských kontaktov v rámci podpory demokracie a právneho štátu; konštatuje pomalý pokrok pri demokratizácii napriek vysloveným záväzkom;

| 20. | poukazuje na stále vysoko rozšírenú korupciu v regióne a vyzýva orgány, aby posilnili opatrenia zamerané na boj proti nej, pretože ohrozuje hospodársky rast a sociálny a politický rozvoj príslušných krajín; väčšia pozornosť by sa mala venovať boju proti monopolom, ako aj náboru v rámci verejných služieb; víta pokrok Gruzínska v boji proti korupcii; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na stále vysoko rozšírenú korupciu v regióne a vyzýva orgány, aby posilnili opatrenia zamerané na boj proti nej, pretože ohrozuje hospodársky rast a sociálny a politický rozvoj príslušných krajín; väčšia pozornosť by sa mala venovať boju proti monopolom, ako aj náboru v rámci verejných služieb; víta pokrok Gruzínska v boji proti korupcii;

| 21. | berie na vedomie voľby, ktoré sa nedávno konali v krajinách tohto regiónu; vyzdvihuje dôležitosť slobodných a spravodlivých volieb, ktoré sa majú konať v súlade s medzinárodnými záväzkami a normami, a že je potrebné, aby sa tieto krajiny ďalej snažili o prijímanie a vykonávanie reforiem na dosiahnutie týchto noriem, vrátane posilnenia povolebných kontrolných mechanizmov a zabezpečenia riadneho vyšetrovania a zodpovednosti za akékoľvek povolebné násilie; zdôrazňuje úlohu EÚ pri poskytovaní technickej pomoci a zabezpečení medzinárodného a nezávislého pozorovania volieb; potvrdzuje stanovisko, že EÚ neuznáva ústavný a právny rámec, v ktorom sa konajú voľby odtrhnutých území, a obhajuje politické práva vysídlených osôb; |
| --- | --- |

21.

berie na vedomie voľby, ktoré sa nedávno konali v krajinách tohto regiónu; vyzdvihuje dôležitosť slobodných a spravodlivých volieb, ktoré sa majú konať v súlade s medzinárodnými záväzkami a normami, a že je potrebné, aby sa tieto krajiny ďalej snažili o prijímanie a vykonávanie reforiem na dosiahnutie týchto noriem, vrátane posilnenia povolebných kontrolných mechanizmov a zabezpečenia riadneho vyšetrovania a zodpovednosti za akékoľvek povolebné násilie; zdôrazňuje úlohu EÚ pri poskytovaní technickej pomoci a zabezpečení medzinárodného a nezávislého pozorovania volieb; potvrdzuje stanovisko, že EÚ neuznáva ústavný a právny rámec, v ktorom sa konajú voľby odtrhnutých území, a obhajuje politické práva vysídlených osôb;

| 22. | považuje slobodu prejavu považuje za základné právo a zásadu, pričom úlohu médií vníma ako rozhodujúcu, a zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli médiá slobodné a nezávislé; je znepokojený obmedzeniami slobody prejavu a nedostatočnou pluralitou médií v krajinách Zakaukazska a vyzýva orgány, aby ich zabezpečili; odsudzuje pokračujúce obťažovanie a zastrašovanie zamestnancov médií, útoky, mučenie a zlé zaobchádzanie s novinármi; domnieva sa, že zásady a mechanizmy samoregulácie, ktoré sú dôležitým prvkom slobody slova, je nutné zlepšiť a posilniť príslušnými odbornými orgánmi;






  — | je znepokojený útokmi na novinárov v Arménsku a predovšetkým doposiaľ trvajúcim väznením opozičného aktivistu a novinára Nikola Pašiniana, a to napriek vítanej amnestii z 18. júna 2009; |
| --- | --- | --- |

22.

považuje slobodu prejavu považuje za základné právo a zásadu, pričom úlohu médií vníma ako rozhodujúcu, a zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli médiá slobodné a nezávislé; je znepokojený obmedzeniami slobody prejavu a nedostatočnou pluralitou médií v krajinách Zakaukazska a vyzýva orgány, aby ich zabezpečili; odsudzuje pokračujúce obťažovanie a zastrašovanie zamestnancov médií, útoky, mučenie a zlé zaobchádzanie s novinármi; domnieva sa, že zásady a mechanizmy samoregulácie, ktoré sú dôležitým prvkom slobody slova, je nutné zlepšiť a posilniť príslušnými odbornými orgánmi;

—

je znepokojený útokmi na novinárov v Arménsku a predovšetkým doposiaľ trvajúcim väznením opozičného aktivistu a novinára Nikola Pašiniana, a to napriek vítanej amnestii z 18. júna 2009;

| — | vyjadruje svoje znepokojenie nad zhoršením atmosféry v médiách v Azerbajdžane; víta prezidentskú milosť udelenú 99 väzňom 25. decembra 2009 a 62 väzňom 17. marca 2010, avšak vyjadruje poľutovanie nad zadržaním a odsúdením dvoch mládežníckych aktivistov a blogerov Emina Milliho a Adnana Hadžizadeho; |
| --- | --- |

—

vyjadruje svoje znepokojenie nad zhoršením atmosféry v médiách v Azerbajdžane; víta prezidentskú milosť udelenú 99 väzňom 25. decembra 2009 a 62 väzňom 17. marca 2010, avšak vyjadruje poľutovanie nad zadržaním a odsúdením dvoch mládežníckych aktivistov a blogerov Emina Milliho a Adnana Hadžizadeho;

| — | žiada o ich prepustenie; vyzýva gruzínske orgány, aby objasnili situáciu týkajúcu sa vlastníctva médií a poskytovania mediálnych licencií; víta iniciatívu gruzínskeho parlamentu rozšíriť radu pre verejnoprávne vysielanie tak, aby zahŕňala viac zástupcov opozície a občianskej spoločnosti, a očakáva, že sa v tejto súvislosti dosiahnu výsledky; |
| --- | --- |

—

žiada o ich prepustenie; vyzýva gruzínske orgány, aby objasnili situáciu týkajúcu sa vlastníctva médií a poskytovania mediálnych licencií; víta iniciatívu gruzínskeho parlamentu rozšíriť radu pre verejnoprávne vysielanie tak, aby zahŕňala viac zástupcov opozície a občianskej spoločnosti, a očakáva, že sa v tejto súvislosti dosiahnu výsledky;

| 23. | zastáva názor, že treba zaručiť slobodu zhromažďovania, pretože je dôležitá pre rozvoj slobodnej, demokratickej a živej spoločnosti; s obavami zaznamenáva priame a nepriame problémy, ktoré musí prekonávať občianska spoločnosť pri svojom zriaďovaní, a je znepokojený prijatím právnych predpisov a praktikami, ktoré by mohli nepriamo obmedziť právo na zhromažďovanie, vrátane administratívneho obťažovania v daňových otázkach; zdôrazňuje dôležitú úlohu občianskej spoločnosti pre demokratizačné, mierové a zmierovacie procesy v regióne; |
| --- | --- |

23.

zastáva názor, že treba zaručiť slobodu zhromažďovania, pretože je dôležitá pre rozvoj slobodnej, demokratickej a živej spoločnosti; s obavami zaznamenáva priame a nepriame problémy, ktoré musí prekonávať občianska spoločnosť pri svojom zriaďovaní, a je znepokojený prijatím právnych predpisov a praktikami, ktoré by mohli nepriamo obmedziť právo na zhromažďovanie, vrátane administratívneho obťažovania v daňových otázkach; zdôrazňuje dôležitú úlohu občianskej spoločnosti pre demokratizačné, mierové a zmierovacie procesy v regióne;

| 24. | vyzýva krajiny v regióne, aby sa aktívne zúčastnili na práci Parlamentného zhromaždenia EURONEST a aby využili možnosti, ktoré ponúka v oblasti mnohostrannej a dvojstrannej výmeny názorov, ako aj v oblasti legislatívnej aproximácie k normám EÚ a parlamentnej kontroly demokratických reforiem; v tejto súvislosti poznamenáva, že je rozhodujúce zintenzívniť dialóg medzi poslancami parlamentov krajín tohto regiónu; dúfa, že takto by sa mohol vytvoriť rámec pre bilaterálne zasadnutia medzi arménskymi a azerbajdžanskými poslancami parlamentu s cieľom začať parlamentný dialóg, ktorý by mohol prebiehať za prítomnosti poslancov Európskeho parlamentu; vyzýva záujemcov spomedzi národných parlamentov členských štátov EÚ a Európsky parlament, aby posilnili parlamentnú spoluprácu s parlamentmi daného regiónu s cieľom posilniť svoju úlohu a rozhodovacie schopnosti; |
| --- | --- |

24.

vyzýva krajiny v regióne, aby sa aktívne zúčastnili na práci Parlamentného zhromaždenia EURONEST a aby využili možnosti, ktoré ponúka v oblasti mnohostrannej a dvojstrannej výmeny názorov, ako aj v oblasti legislatívnej aproximácie k normám EÚ a parlamentnej kontroly demokratických reforiem; v tejto súvislosti poznamenáva, že je rozhodujúce zintenzívniť dialóg medzi poslancami parlamentov krajín tohto regiónu; dúfa, že takto by sa mohol vytvoriť rámec pre bilaterálne zasadnutia medzi arménskymi a azerbajdžanskými poslancami parlamentu s cieľom začať parlamentný dialóg, ktorý by mohol prebiehať za prítomnosti poslancov Európskeho parlamentu; vyzýva záujemcov spomedzi národných parlamentov členských štátov EÚ a Európsky parlament, aby posilnili parlamentnú spoluprácu s parlamentmi daného regiónu s cieľom posilniť svoju úlohu a rozhodovacie schopnosti;

Hospodárske otázky a sociálny rozvoj

| 25. | zastáva názor, že širšia spolupráca na regionálnej úrovni a s EÚ v sektoroch, ako napr. hospodárstvo, doprava, energetika a životné prostredie, má zásadnú úlohu pre optimálny rozvoj samotných sektorov a pre zabezpečenie stability v regióne, ale že táto spolupráca by mala zároveň zahŕňať budovanie ľudského kapitálu v celom regióne ako dlhodobej investície; víta skutočnosť, že všetky tri krajiny čerpajú výhody všeobecného systému preferencií EÚ (GSP), a zároveň poznamenáva, že všetky z nich sú oprávnené pre systém GSP+ pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných; poznamenáva, že regionálna spolupráca v súdnej a policajnej oblasti a zriadenie integrovaného riadenia hraníc sú základným predpokladom pre ďalšie presadzovanie mobility v regióne a vo vzťahu k EÚ; ľutuje skutočnosť, že realizácii regionálnych projektov s účasťou všetkých troch krajín stále bránia nevyriešené konflikty; |
| --- | --- |

25.

zastáva názor, že širšia spolupráca na regionálnej úrovni a s EÚ v sektoroch, ako napr. hospodárstvo, doprava, energetika a životné prostredie, má zásadnú úlohu pre optimálny rozvoj samotných sektorov a pre zabezpečenie stability v regióne, ale že táto spolupráca by mala zároveň zahŕňať budovanie ľudského kapitálu v celom regióne ako dlhodobej investície; víta skutočnosť, že všetky tri krajiny čerpajú výhody všeobecného systému preferencií EÚ (GSP), a zároveň poznamenáva, že všetky z nich sú oprávnené pre systém GSP+ pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných; poznamenáva, že regionálna spolupráca v súdnej a policajnej oblasti a zriadenie integrovaného riadenia hraníc sú základným predpokladom pre ďalšie presadzovanie mobility v regióne a vo vzťahu k EÚ; ľutuje skutočnosť, že realizácii regionálnych projektov s účasťou všetkých troch krajín stále bránia nevyriešené konflikty;

| 26. | podčiarkuje dôležitosť budovania priaznivej podnikovej atmosféry a rozvoja súkromného sektora; poznamenáva, že pozoruhodný hospodársky rast Azerbajdžanu je založený prevažne na príjmoch z ropy a plynu; podporuje reformný proces, ktorý by mohol ekonomiku zatraktívniť pre zahraničných investorov; nabáda azerbajdžanské orgány, aby urýchlili svoje rokovania o vstupe do WTO a vyzýva Komisiu, aby väčšmi podporila Azerbajdžan v tomto procese; víta pokrok dosiahnutý v oblasti hospodárskych reforiem v Arménsku a Gruzínsku; poznamenáva však, že hospodársky vývoj v Arménsku a Gruzínsku bol ovplyvnený globálnou hospodárskou krízou, a víta rozhodnutie prijaté koncom roku 2009 o poskytnutí makrofinančnej pomoci obom uvedeným krajinám; |
| --- | --- |

26.

podčiarkuje dôležitosť budovania priaznivej podnikovej atmosféry a rozvoja súkromného sektora; poznamenáva, že pozoruhodný hospodársky rast Azerbajdžanu je založený prevažne na príjmoch z ropy a plynu; podporuje reformný proces, ktorý by mohol ekonomiku zatraktívniť pre zahraničných investorov; nabáda azerbajdžanské orgány, aby urýchlili svoje rokovania o vstupe do WTO a vyzýva Komisiu, aby väčšmi podporila Azerbajdžan v tomto procese; víta pokrok dosiahnutý v oblasti hospodárskych reforiem v Arménsku a Gruzínsku; poznamenáva však, že hospodársky vývoj v Arménsku a Gruzínsku bol ovplyvnený globálnou hospodárskou krízou, a víta rozhodnutie prijaté koncom roku 2009 o poskytnutí makrofinančnej pomoci obom uvedeným krajinám;

| 27. | vyjadruje znepokojenie v súvislosti rapídnym nárastom vojenských a obranných výdavkov v Zakaukazsku a budovaním vojenských arzenálov; zdôrazňuje, že touto významnou časťou domáceho rozpočtu sa odčerpávajú veľké finančné zdroje z naliehavejších oblastí, ako je zníženie chudoby, sociálne zabezpečenie a hospodársky rozvoj; v tejto súvislosti vyzýva Radu a Komisiu, aby zabránili tomu, aby makrofinančná pomoc EÚ nepriamo financovala vojenské vyzbrojovanie regiónu; |
| --- | --- |

27.

vyjadruje znepokojenie v súvislosti rapídnym nárastom vojenských a obranných výdavkov v Zakaukazsku a budovaním vojenských arzenálov; zdôrazňuje, že touto významnou časťou domáceho rozpočtu sa odčerpávajú veľké finančné zdroje z naliehavejších oblastí, ako je zníženie chudoby, sociálne zabezpečenie a hospodársky rozvoj; v tejto súvislosti vyzýva Radu a Komisiu, aby zabránili tomu, aby makrofinančná pomoc EÚ nepriamo financovala vojenské vyzbrojovanie regiónu;

| 28. | poznamenáva strategickú geopolitickú polohu Zakaukazska a jeho rastúci význam ako energetického, dopravného a komunikačného koridoru, ktorý spája región Kaspického mora a strednú Áziu s Európou; z tohto dôvodu považuje za mimoriadne dôležité, aby mala spolupráca EÚ so Zakaukazskom najvyššiu prioritu, a to nielen v záležitostiach súvisiacich s energetikou; zdôrazňuje úlohu týchto troch krajín pre tranzit zdrojov energie, ako aj pre diverzifikáciu energetických dodávok a ciest EÚ; v tejto súvislosti znovu pripomína, že Únia by mala prijať konkrétne opatrenia na zabezpečenie politickej stability tohto regiónu; víta pripravenosť azerbajdžanskej a gruzínskej vlády zohrávať aj naďalej aktívnu úlohu pri podpore energetických dodávok vychádzajúcich z podmienok trhu a diverzifikácie tranzitu v regióne; dôrazne odporúča zúčastneným krajinám a Komisii, aby zahrnuli Arménsko do relevantných projektov v oblasti dopravy a energetiky v regióne; |
| --- | --- |

28.

poznamenáva strategickú geopolitickú polohu Zakaukazska a jeho rastúci význam ako energetického, dopravného a komunikačného koridoru, ktorý spája región Kaspického mora a strednú Áziu s Európou; z tohto dôvodu považuje za mimoriadne dôležité, aby mala spolupráca EÚ so Zakaukazskom najvyššiu prioritu, a to nielen v záležitostiach súvisiacich s energetikou; zdôrazňuje úlohu týchto troch krajín pre tranzit zdrojov energie, ako aj pre diverzifikáciu energetických dodávok a ciest EÚ; v tejto súvislosti znovu pripomína, že Únia by mala prijať konkrétne opatrenia na zabezpečenie politickej stability tohto regiónu; víta pripravenosť azerbajdžanskej a gruzínskej vlády zohrávať aj naďalej aktívnu úlohu pri podpore energetických dodávok vychádzajúcich z podmienok trhu a diverzifikácie tranzitu v regióne; dôrazne odporúča zúčastneným krajinám a Komisii, aby zahrnuli Arménsko do relevantných projektov v oblasti dopravy a energetiky v regióne;

| 29. | uznáva význam regiónu pre spoluprácu v oblasti energetiky a energetickej bezpečnosti s EÚ, najmä v kontexte rozvoja južného koridoru (Nabucco a White Stream); zdôrazňuje význam prehlbovania energetického partnerstva EÚ – Azerbajdžan a berie na vedomie vysokú hodnotu energetických zdrojov Azerbajdžanu a zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú v hospodárskom rozvoji krajiny; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa zisky pochádzajúce z využívania prírodných zdrojov rozdelili rovnako a investovali do rozvoja krajiny ako celku, čo jej umožní poistiť sa proti negatívnym dosahom prípadného poklesu v produkcii ropy; berie na vedomie zintenzívnenie partnerstva Azerbajdžanu a Ruska najmä v sektore energetiky, a v tomto kontexte víta zámer Azerbajdžanu diverzifikovať svoju ekonomiku; zdôrazňuje význam transparentnosti v odvetví energetiky v tomto regióne ako kľúčového predpokladu pre dôveru investorov, a chváli Azerbajdžan za účasť na iniciatíve pre transparentnosť v ťažobnom priemysle; |
| --- | --- |

29.

uznáva význam regiónu pre spoluprácu v oblasti energetiky a energetickej bezpečnosti s EÚ, najmä v kontexte rozvoja južného koridoru (Nabucco a White Stream); zdôrazňuje význam prehlbovania energetického partnerstva EÚ – Azerbajdžan a berie na vedomie vysokú hodnotu energetických zdrojov Azerbajdžanu a zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú v hospodárskom rozvoji krajiny; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa zisky pochádzajúce z využívania prírodných zdrojov rozdelili rovnako a investovali do rozvoja krajiny ako celku, čo jej umožní poistiť sa proti negatívnym dosahom prípadného poklesu v produkcii ropy; berie na vedomie zintenzívnenie partnerstva Azerbajdžanu a Ruska najmä v sektore energetiky, a v tomto kontexte víta zámer Azerbajdžanu diverzifikovať svoju ekonomiku; zdôrazňuje význam transparentnosti v odvetví energetiky v tomto regióne ako kľúčového predpokladu pre dôveru investorov, a chváli Azerbajdžan za účasť na iniciatíve pre transparentnosť v ťažobnom priemysle;

| 30. | uznáva kľúčovú úlohu rozvoja nových infraštruktúr a dopravných koridorov, projektov spájajúcich regióny Kaspického a Čierneho mora cez Zakaukazsko alebo z neho, ako sa tiež uvádza v oznámení o druhom strategickom prieskume energetickej politik; v tejto súvislosti podporuje všetky iniciatívy, ktoré prispejú k nadviazaniu hlbšieho dialógu medzi krajinami výroby, spotreby a tranzitu, v ktorom by sa vymieňali odborné znalosti v oblasti energetických regulačných systémov a právnych predpisov týkajúcich sa bezpečnosti dodávok, najlepšie postupy vrátane mechanizmov transparentnosti a solidarity a rozvoja mechanizmov včasného varovania pri narušení dodávok energie; je presvedčený, že tento dialóg ide ruka v ruke so zbližovaním regulačných rámcov, integráciou trhu a nediskriminačným režimom v súvislosti s cezhraničnými prepravnými infraštruktúrami; |
| --- | --- |

30.

uznáva kľúčovú úlohu rozvoja nových infraštruktúr a dopravných koridorov, projektov spájajúcich regióny Kaspického a Čierneho mora cez Zakaukazsko alebo z neho, ako sa tiež uvádza v oznámení o druhom strategickom prieskume energetickej politik; v tejto súvislosti podporuje všetky iniciatívy, ktoré prispejú k nadviazaniu hlbšieho dialógu medzi krajinami výroby, spotreby a tranzitu, v ktorom by sa vymieňali odborné znalosti v oblasti energetických regulačných systémov a právnych predpisov týkajúcich sa bezpečnosti dodávok, najlepšie postupy vrátane mechanizmov transparentnosti a solidarity a rozvoja mechanizmov včasného varovania pri narušení dodávok energie; je presvedčený, že tento dialóg ide ruka v ruke so zbližovaním regulačných rámcov, integráciou trhu a nediskriminačným režimom v súvislosti s cezhraničnými prepravnými infraštruktúrami;

| 31. | zdôrazňuje dôležitosť podpory opatrení energetickej účinnosti, investícií do obnoviteľných zdrojov energie a toho, aby sa zabezpečilo riešenie otázok spojených so životným prostredím; uznáva, že zabezpečenie diverzity dodávok je veľmi dôležité a môže sa docieliť prostredníctvom užšej spolupráce so susednými štátmi; zastáva názor, že Regionálne environmentálne centrum pre Kaukaz by malo byť primerane financované a podporované, aby sa mohli realizovať aj dôveryhodné cezhraničné projekty; považuje plány Azerbajdžanu na stanovenie rozvoja alternatívnych zdrojov energie za prioritu vlády za chvályhodné a nabáda k sledovaní podobných cieľov; víta rozhodnutie Arménska odstaviť jadrovú elektráreň v Medzamore a podnecuje arménske orgány, aby sa usilovali nájsť reálne alternatívne riešenia pre dodávky energií, ako to žiada EÚ; víta úsilie gruzínskej vlády o rozvoj hydroenergetiky a v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu podpory zo strany EÚ; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje dôležitosť podpory opatrení energetickej účinnosti, investícií do obnoviteľných zdrojov energie a toho, aby sa zabezpečilo riešenie otázok spojených so životným prostredím; uznáva, že zabezpečenie diverzity dodávok je veľmi dôležité a môže sa docieliť prostredníctvom užšej spolupráce so susednými štátmi; zastáva názor, že Regionálne environmentálne centrum pre Kaukaz by malo byť primerane financované a podporované, aby sa mohli realizovať aj dôveryhodné cezhraničné projekty; považuje plány Azerbajdžanu na stanovenie rozvoja alternatívnych zdrojov energie za prioritu vlády za chvályhodné a nabáda k sledovaní podobných cieľov; víta rozhodnutie Arménska odstaviť jadrovú elektráreň v Medzamore a podnecuje arménske orgány, aby sa usilovali nájsť reálne alternatívne riešenia pre dodávky energií, ako to žiada EÚ; víta úsilie gruzínskej vlády o rozvoj hydroenergetiky a v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu podpory zo strany EÚ;

| 32. | nazdáva sa, že podpora sociálnej súdržnosti a sociálneho dialógu prostredníctvom zapojenia všetkých sociálnych aktérov, podpora rodovej rovnosti a práv žien, investície do vzdelania a zdravotníctva a budovanie ľudského kapitálu a zabezpečenie primeraného životného štandardu sú nevyhnutné pre vybudovanie živých demokratických spoločností; berie na vedomie ako pozitívum, že všetky tri krajiny prijali svoje vlastné programy na zníženie chudoby, a povzbudzuje k ich dôkladnému vykonávaniu; |
| --- | --- |

32.

nazdáva sa, že podpora sociálnej súdržnosti a sociálneho dialógu prostredníctvom zapojenia všetkých sociálnych aktérov, podpora rodovej rovnosti a práv žien, investície do vzdelania a zdravotníctva a budovanie ľudského kapitálu a zabezpečenie primeraného životného štandardu sú nevyhnutné pre vybudovanie živých demokratických spoločností; berie na vedomie ako pozitívum, že všetky tri krajiny prijali svoje vlastné programy na zníženie chudoby, a povzbudzuje k ich dôkladnému vykonávaniu;

Na ceste k stratégii EÚ

| 33. | víta Východné partnerstvo a berie na vedomie s ním súvisiace iniciatívy, ktoré boli podniknuté, ako aj schôdze, ktoré sa konali; zdôrazňuje, že by ho mali sprevádzať konkrétne projekty a primerané stimuly, aby sa stalo dôveryhodným; má v úmysle ďalej vyvíjať parlamentný rozmer partnerstva; |
| --- | --- |

33.

víta Východné partnerstvo a berie na vedomie s ním súvisiace iniciatívy, ktoré boli podniknuté, ako aj schôdze, ktoré sa konali; zdôrazňuje, že by ho mali sprevádzať konkrétne projekty a primerané stimuly, aby sa stalo dôveryhodným; má v úmysle ďalej vyvíjať parlamentný rozmer partnerstva;

| 34. | víta príležitosť, ktorú poskytuje Východné partnerstvo na prehĺbenie bilaterálnych vzťahov s krajinami Zakaukazska a EÚ prostredníctvom vytvorenia nových zmluvných vzťahov vo forme dohôd o pridružení; zdôrazňuje význam začlenenia cieľov a referenčných kritérií do dokumentov, ktoré nadviažu na súčasné akčné plány; pripomína, že k podmienkam pre začatie rokovaní patrí dostatočná úroveň demokracie, právneho štátu a ľudských práv, a vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby poskytla technickú pomoc, aby mohli krajiny splniť predbežné podmienky; víta najmä komplexný program budovania inštitúcií, ktorý ponúka Východné partnerstvo ako inovačný nástroj priamo zameraný na pomoc krajinám, aby mohli splniť tieto predbežné podmienky; opätovne zdôrazňuje, že Európsky parlament má výsadné právo byť okamžite a v plnej miere informovaný vo všetkých fázach procesu rokovaní o dohodách o pridružení, pretože bude musieť vyjadriť súhlas s ich uzatvorením; očakáva vykonávanie dohôd o pridružení všetkými krajinami Zakaukazska s cieľom urýchliť proces hospodárskej integrácie a politickej spolupráce s EÚ; |
| --- | --- |

34.

víta príležitosť, ktorú poskytuje Východné partnerstvo na prehĺbenie bilaterálnych vzťahov s krajinami Zakaukazska a EÚ prostredníctvom vytvorenia nových zmluvných vzťahov vo forme dohôd o pridružení; zdôrazňuje význam začlenenia cieľov a referenčných kritérií do dokumentov, ktoré nadviažu na súčasné akčné plány; pripomína, že k podmienkam pre začatie rokovaní patrí dostatočná úroveň demokracie, právneho štátu a ľudských práv, a vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby poskytla technickú pomoc, aby mohli krajiny splniť predbežné podmienky; víta najmä komplexný program budovania inštitúcií, ktorý ponúka Východné partnerstvo ako inovačný nástroj priamo zameraný na pomoc krajinám, aby mohli splniť tieto predbežné podmienky; opätovne zdôrazňuje, že Európsky parlament má výsadné právo byť okamžite a v plnej miere informovaný vo všetkých fázach procesu rokovaní o dohodách o pridružení, pretože bude musieť vyjadriť súhlas s ich uzatvorením; očakáva vykonávanie dohôd o pridružení všetkými krajinami Zakaukazska s cieľom urýchliť proces hospodárskej integrácie a politickej spolupráce s EÚ;

| 35. | nazdáva sa, že akčné plány ESP a ich vykonávanie predstavujú hlavný základ pre hodnotenie dodržiavania záväzkov a pokroku v dvojstranných vzťahoch s EÚ a pre prehodnotenie vylepšenia dohôd s príslušnými krajinami; berie na vedomie pevný záväzok Arménska a Gruzínska v oblasti vykonávania akčného plánu ENP a vyzýva Azerbajdžan, aby v tejto súvislosti zintenzívnil svoje úsilie; zastáva názor, že do tohto procesu by mal byť zapojený Európsky parlament; berie na vedomie rozličný pokrok, ktorý jednotlivé tri krajiny dosiahli pri vykonávaní príslušných akčných plánov ESP; nazdáva sa, že rokovania o nových dohodách o pridružení by mali zohľadňovať tieto rozdiely a odlišné ciele, ako aj regionálny rozmer, a to, že ku všetkým krajinám je potrebné pristupovať rovnako; |
| --- | --- |

35.

nazdáva sa, že akčné plány ESP a ich vykonávanie predstavujú hlavný základ pre hodnotenie dodržiavania záväzkov a pokroku v dvojstranných vzťahoch s EÚ a pre prehodnotenie vylepšenia dohôd s príslušnými krajinami; berie na vedomie pevný záväzok Arménska a Gruzínska v oblasti vykonávania akčného plánu ENP a vyzýva Azerbajdžan, aby v tejto súvislosti zintenzívnil svoje úsilie; zastáva názor, že do tohto procesu by mal byť zapojený Európsky parlament; berie na vedomie rozličný pokrok, ktorý jednotlivé tri krajiny dosiahli pri vykonávaní príslušných akčných plánov ESP; nazdáva sa, že rokovania o nových dohodách o pridružení by mali zohľadňovať tieto rozdiely a odlišné ciele, ako aj regionálny rozmer, a to, že ku všetkým krajinám je potrebné pristupovať rovnako;

| 36. | zastáva názor, že regionálny rozmer stratégie EÚ pre Zakaukazsko by sa mal náležite posilniť; v tejto súvislosti víta vyčlenenie ďalších finančných zdrojov na ENPI v rámci Východného partnerstva pre programy regionálneho rozvoja a viacstrannej spolupráce; vyzýva Komisiu, aby definovala súbor regionálnych a cezhraničných projektov a programov pre všetky tri krajiny Zakaukazska v oblastiach, ako je doprava, životné prostredie, kultúra a občianska spoločnosť s cieľom poskytnúť konkrétne stimuly na zvýšenie spolupráce a vybudovanie dôvery medzi zúčastnenými stranami; |
| --- | --- |

36.

zastáva názor, že regionálny rozmer stratégie EÚ pre Zakaukazsko by sa mal náležite posilniť; v tejto súvislosti víta vyčlenenie ďalších finančných zdrojov na ENPI v rámci Východného partnerstva pre programy regionálneho rozvoja a viacstrannej spolupráce; vyzýva Komisiu, aby definovala súbor regionálnych a cezhraničných projektov a programov pre všetky tri krajiny Zakaukazska v oblastiach, ako je doprava, životné prostredie, kultúra a občianska spoločnosť s cieľom poskytnúť konkrétne stimuly na zvýšenie spolupráce a vybudovanie dôvery medzi zúčastnenými stranami;

| 37. | pripomína, že všetky krajiny Zakaukazska sú zároveň súčasťou iniciatívy Čiernomorská synergia, ktorá posilňuje vzájomnú dôveru prostredníctvom podnecovania regionálnej spolupráce v istých oblastiach vrátane cezhraničnej spolupráce; zdôrazňuje význam čiernomorského regiónu pre EÚ a vyzýva Radu a Komisiu, a najmä podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku, aby rozvinuli myšlienky a stratégie zamerané na užšiu spoluprácu medzi všetkými krajinami v oblasti Čierneho mora a na zintenzívnenie vzťahov s Európskou úniou; v tejto súvislosti odporúča vytvoriť inštitucionalizovanú štruktúru vo forme čiernomorskej únie; |
| --- | --- |

37.

pripomína, že všetky krajiny Zakaukazska sú zároveň súčasťou iniciatívy Čiernomorská synergia, ktorá posilňuje vzájomnú dôveru prostredníctvom podnecovania regionálnej spolupráce v istých oblastiach vrátane cezhraničnej spolupráce; zdôrazňuje význam čiernomorského regiónu pre EÚ a vyzýva Radu a Komisiu, a najmä podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku, aby rozvinuli myšlienky a stratégie zamerané na užšiu spoluprácu medzi všetkými krajinami v oblasti Čierneho mora a na zintenzívnenie vzťahov s Európskou úniou; v tejto súvislosti odporúča vytvoriť inštitucionalizovanú štruktúru vo forme čiernomorskej únie;

| 38. | opätovne potvrdzuje, že pozície Ruskej federácie, Turecka a USA zohrávajú dôležitú úlohu pri urovnaní konfliktu na území Zakaukazska; zdôrazňuje, že cieľom rozvíjania Východného partnerstva nie je izolácia Ruska, práve naopak, je ním nastolenie mieru, stability a hospodárskeho pokroku pre všetky zúčastnené strany s prínosom pre celý región a susedné krajiny; |
| --- | --- |

38.

opätovne potvrdzuje, že pozície Ruskej federácie, Turecka a USA zohrávajú dôležitú úlohu pri urovnaní konfliktu na území Zakaukazska; zdôrazňuje, že cieľom rozvíjania Východného partnerstva nie je izolácia Ruska, práve naopak, je ním nastolenie mieru, stability a hospodárskeho pokroku pre všetky zúčastnené strany s prínosom pre celý región a susedné krajiny;

Bezpečnostné otázky a mierové riešenie konfliktov

| 39. | nazdáva sa, že poskytovanie podpory v procesoch riešenia konfliktov je rozhodujúce a že EÚ je v dobrej pozícii, pokiaľ ide o podporu budovania, obnovy a nápravy dôvery, a má možnosť pomôcť zapojiť postihnuté komunity; v tejto súvislosti je veľmi dôležité vytvoriť priestor pre občiansku angažovanosť nielen medzi vedúcimi predstaviteľmi, ale aj medzi občianskymi organizáciami; ďalej sa nazdáva, že je podstatné, aby sa zachovala vysoká úroveň medzinárodnej pozornosti voči všetkým konfliktom v regióne, a tým zabezpečilo ich rýchle riešenie; uznáva regionálnu spoluprácu ako podmienku potrebnú na vybudovanie dôvery a posilnenie bezpečnosti v súlade s prioritami európskej susedskej politiky; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby sa plne angažovali vo viacstrannej spolupráci v rámci Východného partnerstva bez toho, aby ju spájali s konečným riešením konfliktov; |
| --- | --- |

39.

nazdáva sa, že poskytovanie podpory v procesoch riešenia konfliktov je rozhodujúce a že EÚ je v dobrej pozícii, pokiaľ ide o podporu budovania, obnovy a nápravy dôvery, a má možnosť pomôcť zapojiť postihnuté komunity; v tejto súvislosti je veľmi dôležité vytvoriť priestor pre občiansku angažovanosť nielen medzi vedúcimi predstaviteľmi, ale aj medzi občianskymi organizáciami; ďalej sa nazdáva, že je podstatné, aby sa zachovala vysoká úroveň medzinárodnej pozornosti voči všetkým konfliktom v regióne, a tým zabezpečilo ich rýchle riešenie; uznáva regionálnu spoluprácu ako podmienku potrebnú na vybudovanie dôvery a posilnenie bezpečnosti v súlade s prioritami európskej susedskej politiky; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby sa plne angažovali vo viacstrannej spolupráci v rámci Východného partnerstva bez toho, aby ju spájali s konečným riešením konfliktov;

| 40. | zdôrazňuje nebezpečný potenciál prerastania zmrazených konfliktov v danom regióne; v tejto súvislosti odporúča ustanoviť konferenciu o bezpečnosti a spolupráci v Zakaukazsku so zapojením príslušných krajín a príslušných regionálnych a globálnych aktérov s cieľom vypracovať pakt stability pre Zakaukazsko; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje nebezpečný potenciál prerastania zmrazených konfliktov v danom regióne; v tejto súvislosti odporúča ustanoviť konferenciu o bezpečnosti a spolupráci v Zakaukazsku so zapojením príslušných krajín a príslušných regionálnych a globálnych aktérov s cieľom vypracovať pakt stability pre Zakaukazsko;

| 41. | berie na vedomie súčasnú účasť EÚ v procesoch riešenia konfliktov v regióne a verí, že nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy sa EÚ zabezpečí poprednejšia úlohu; plne podporuje osobitného predstaviteľa EÚ pre Zakaukazsko, ktorým je pán Peter Semneby; víta prácu pozorovacej misie EÚ v Gruzínsku a vyzýva k vyššiemu pôsobeniu EÚ v snahe presvedčiť Rusko a príslušné de facto orgány, aby prestali blokovať vstup pozorovacej misie EÚ do Južného Osetska a Abcházska; nazdáva sa, že EÚ má teraz príležitosť podporiť vyriešenie konfliktu v Náhornom Karabachu, a zdôrazňuje význam príspevku EÚ tejto oblasti; považuje preto za neodvratné, aby sa posilnila úloha EÚ v Minskej skupine prostredníctvom zriadenia mandátu EÚ pre francúzskeho spolupredsedu Minskej skupiny, žiada Komisiu, aby posúdila možnosť poskytovania humanitárnej pomoci a podpory obyvateľom Náhorného Karabachu a osobám vysídleným v rámci krajiny, ktoré utiekli z regiónu; vyzýva Komisiu a OPEÚ Semnebyho, aby uvažovali o rozšírení pomoci a programov šírenia informácií na Náhorný Karabach, ako aj do Abcházska a Osetska; |
| --- | --- |

41.

berie na vedomie súčasnú účasť EÚ v procesoch riešenia konfliktov v regióne a verí, že nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy sa EÚ zabezpečí poprednejšia úlohu; plne podporuje osobitného predstaviteľa EÚ pre Zakaukazsko, ktorým je pán Peter Semneby; víta prácu pozorovacej misie EÚ v Gruzínsku a vyzýva k vyššiemu pôsobeniu EÚ v snahe presvedčiť Rusko a príslušné de facto orgány, aby prestali blokovať vstup pozorovacej misie EÚ do Južného Osetska a Abcházska; nazdáva sa, že EÚ má teraz príležitosť podporiť vyriešenie konfliktu v Náhornom Karabachu, a zdôrazňuje význam príspevku EÚ tejto oblasti; považuje preto za neodvratné, aby sa posilnila úloha EÚ v Minskej skupine prostredníctvom zriadenia mandátu EÚ pre francúzskeho spolupredsedu Minskej skupiny, žiada Komisiu, aby posúdila možnosť poskytovania humanitárnej pomoci a podpory obyvateľom Náhorného Karabachu a osobám vysídleným v rámci krajiny, ktoré utiekli z regiónu; vyzýva Komisiu a OPEÚ Semnebyho, aby uvažovali o rozšírení pomoci a programov šírenia informácií na Náhorný Karabach, ako aj do Abcházska a Osetska;

| 42. | vyzýva PP/VP, aby podrobne sledovala vývoj situácie v regióne a aby sa aktívne podieľala na procesoch riešenia konfliktov; s uznaním hodnotí prácu osobitného predstaviteľa pre Zakaukazsko a vyjadruje nádej, že predstaviteľ zabezpečí kontinuitu a súlad vo svojej činnosti; nabáda Radu k tomu, aby zvážila možné použitie nástrojov SBOP s cieľom zintenzívnenia svojej účasti v procesoch budovania mieru a riadenia konfliktov; |
| --- | --- |

42.

vyzýva PP/VP, aby podrobne sledovala vývoj situácie v regióne a aby sa aktívne podieľala na procesoch riešenia konfliktov; s uznaním hodnotí prácu osobitného predstaviteľa pre Zakaukazsko a vyjadruje nádej, že predstaviteľ zabezpečí kontinuitu a súlad vo svojej činnosti; nabáda Radu k tomu, aby zvážila možné použitie nástrojov SBOP s cieľom zintenzívnenia svojej účasti v procesoch budovania mieru a riadenia konfliktov;

| 43. | vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť poskytnúť podstatnú finančnú a technickú podporu opatreniam na budovanie a podporu dôvery medzi obyvateľstvom krajín a v rámci nich, a podieľať sa na projektoch nápravy a obnovy v regióne postihnutom konfliktom, ako napr. zárobkové projekty a projekty v oblasti sociálno-ekonomickej integrácie osôb vysídlených v rámci krajiny a osôb po návrate, v oblasti nápravy bývania a projekty zamerané na dialóg a sprostredkovanie; ako aj pokračovať vo vypracúvaní a podporovaní projektov občianskej spoločnosti, ktoré sa zameriavajú na podporu zmierenia a kontaktov medzi miestnymi spoločenstvami a jednotlivcami; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť poskytnúť podstatnú finančnú a technickú podporu opatreniam na budovanie a podporu dôvery medzi obyvateľstvom krajín a v rámci nich, a podieľať sa na projektoch nápravy a obnovy v regióne postihnutom konfliktom, ako napr. zárobkové projekty a projekty v oblasti sociálno-ekonomickej integrácie osôb vysídlených v rámci krajiny a osôb po návrate, v oblasti nápravy bývania a projekty zamerané na dialóg a sprostredkovanie; ako aj pokračovať vo vypracúvaní a podporovaní projektov občianskej spoločnosti, ktoré sa zameriavajú na podporu zmierenia a kontaktov medzi miestnymi spoločenstvami a jednotlivcami;

Demokratizácia, ľudské práva a právny štát

| 44. | podporuje financovanie a pomoc, ktorú EÚ regiónu poskytuje s cieľom presadzovať tieto zásady a procesy, a nazdáva sa, že táto pomoc EÚ by sa mala poskytovať na základe politických podmienok, ako napr. pokrok v politickom dialógu a reforme a demokratizačných procesoch; varuje pred možnosťou, že vlády zneužijú konflikty na odpútanie záujmu medzinárodného spoločenstva od domácich záležitostí; |
| --- | --- |

44.

podporuje financovanie a pomoc, ktorú EÚ regiónu poskytuje s cieľom presadzovať tieto zásady a procesy, a nazdáva sa, že táto pomoc EÚ by sa mala poskytovať na základe politických podmienok, ako napr. pokrok v politickom dialógu a reforme a demokratizačných procesoch; varuje pred možnosťou, že vlády zneužijú konflikty na odpútanie záujmu medzinárodného spoločenstva od domácich záležitostí;

| 45. | vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, že záväzky zahrnuté do balíka politických podmienok budú dodržiavané, ako napr. osobitný záväzok gruzínskej vlády, že poskytne nový podnet pre demokratické reformy zahrnuté do pomoci EÚ na riešenie situácie po konflikte, na ktorej sa Komisia a Gruzínsko dohodli v januári 2009, a že bude Európskemu parlamentu poskytovať pravidelne správy o pokroku; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, že záväzky zahrnuté do balíka politických podmienok budú dodržiavané, ako napr. osobitný záväzok gruzínskej vlády, že poskytne nový podnet pre demokratické reformy zahrnuté do pomoci EÚ na riešenie situácie po konflikte, na ktorej sa Komisia a Gruzínsko dohodli v januári 2009, a že bude Európskemu parlamentu poskytovať pravidelne správy o pokroku;

| 46. | víta prácu poradnej skupiny EÚ na vysokej úrovni pre Arménsko; víta možnosť zvýšenej finančnej pomoci v rámci Východného partnerstva, a to aj na pomoc pri príprave na rokovania o nových dohodách o pridružení má EÚ príležitosť ponúknuť technickú pomoc, a vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť ponúknuť cielenú pomoc aj Azerbajdžanu a Gruzínsku; |
| --- | --- |

46.

víta prácu poradnej skupiny EÚ na vysokej úrovni pre Arménsko; víta možnosť zvýšenej finančnej pomoci v rámci Východného partnerstva, a to aj na pomoc pri príprave na rokovania o nových dohodách o pridružení má EÚ príležitosť ponúknuť technickú pomoc, a vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť ponúknuť cielenú pomoc aj Azerbajdžanu a Gruzínsku;

| 47. | zastáva názor, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť právam menšín a zraniteľných skupín, a povzbudzuje Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko, aby uskutočňovali programy verejného vzdelávania v oblasti ľudských práv, ktoré propagujú hodnoty tolerancie, pluralizmu a diverzity vrátane rešpektovania sexuálnych menšín a ostatných marginalizovaných a stigmatizovaných skupín; |
| --- | --- |

47.

zastáva názor, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť právam menšín a zraniteľných skupín, a povzbudzuje Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko, aby uskutočňovali programy verejného vzdelávania v oblasti ľudských práv, ktoré propagujú hodnoty tolerancie, pluralizmu a diverzity vrátane rešpektovania sexuálnych menšín a ostatných marginalizovaných a stigmatizovaných skupín;

| 48. | vyjadruje svoje obavy z odmietnutia spoločnosti Eutelsat vysielať vysielanie gruzínskej verejnoprávnej televíznej spoločnosti v ruskom jazyku, keďže sa zdá, že toto odmietnutie je politicky motivované; zdôrazňuje, že toto odmietnutie prenecháva de facto monopol pre satelitný prenos pre poslucháčov žijúcich v rusky hovoriacich regiónoch spoločnosti Intersputnik a jej hlavnému klientovi, ktorým je Gazprom Media Group; zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité, aby v demokratickej a pluralistickej spoločnosti neboli kladené prekážky vysielaniu nezávislých médií; |
| --- | --- |

48.

vyjadruje svoje obavy z odmietnutia spoločnosti Eutelsat vysielať vysielanie gruzínskej verejnoprávnej televíznej spoločnosti v ruskom jazyku, keďže sa zdá, že toto odmietnutie je politicky motivované; zdôrazňuje, že toto odmietnutie prenecháva de facto monopol pre satelitný prenos pre poslucháčov žijúcich v rusky hovoriacich regiónoch spoločnosti Intersputnik a jej hlavnému klientovi, ktorým je Gazprom Media Group; zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité, aby v demokratickej a pluralistickej spoločnosti neboli kladené prekážky vysielaniu nezávislých médií;

| 49. | uznáva možnú úlohu fóra občianskej spoločnosti Východného partnerstva ako fóra na podporu rozvoja skutočnej občianskej spoločnosti a na posilnenie svojej pozície v štátoch regiónu a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že fórum získa dostatočnú finančnú podporu; poukazuje na dôležitosť financovania projektov občianskej spoločnosti a na úlohu, ktorú delegácie EÚ v danom regióne zohrávajú pri ich výbere, ako aj na význam, ktorý tieto projekty môžu mať pre podporu kontaktov na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

49.

uznáva možnú úlohu fóra občianskej spoločnosti Východného partnerstva ako fóra na podporu rozvoja skutočnej občianskej spoločnosti a na posilnenie svojej pozície v štátoch regiónu a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že fórum získa dostatočnú finančnú podporu; poukazuje na dôležitosť financovania projektov občianskej spoločnosti a na úlohu, ktorú delegácie EÚ v danom regióne zohrávajú pri ich výbere, ako aj na význam, ktorý tieto projekty môžu mať pre podporu kontaktov na regionálnej úrovni;

Hospodárska spolupráca a sociálny rozvoj

| 50. | nazdáva sa, že EÚ by mala naďalej podporovať hospodársky rozvoj, obchod a investície v regióne; nazdáva sa, že obchodná politika je základným činiteľom politickej stability a hospodárskeho rozvoja a prispeje k odstráneniu chudoby na Zakaukazsku; verí, že rokovanie o podrobných a komplexných dohodách o voľnom obchode a ich ustanovenie by mohlo zohrať v tejto súvislosti veľmi dôležitú úlohu; vyzýva Komisiu, aby zvážila možné spôsoby pomoci krajinám v regióne s cieľom pripraviť ich a umožniť im rokovať a v budúcnosti vykonávať a dodržiavať záväzky stanovené v budúcich podrobných a komplexných dohodách o voľnom obchode a poskytnúť v primeranom čase komplexné hodnotenie sociálneho a environmentálneho vplyvu týchto dohôd; okrem toho podporuje krajiny Zakaukazska, aby posúdili vytvorenie zóny voľného obchodu medzi sebou; |
| --- | --- |

50.

nazdáva sa, že EÚ by mala naďalej podporovať hospodársky rozvoj, obchod a investície v regióne; nazdáva sa, že obchodná politika je základným činiteľom politickej stability a hospodárskeho rozvoja a prispeje k odstráneniu chudoby na Zakaukazsku; verí, že rokovanie o podrobných a komplexných dohodách o voľnom obchode a ich ustanovenie by mohlo zohrať v tejto súvislosti veľmi dôležitú úlohu; vyzýva Komisiu, aby zvážila možné spôsoby pomoci krajinám v regióne s cieľom pripraviť ich a umožniť im rokovať a v budúcnosti vykonávať a dodržiavať záväzky stanovené v budúcich podrobných a komplexných dohodách o voľnom obchode a poskytnúť v primeranom čase komplexné hodnotenie sociálneho a environmentálneho vplyvu týchto dohôd; okrem toho podporuje krajiny Zakaukazska, aby posúdili vytvorenie zóny voľného obchodu medzi sebou;

| 51. | upozorňuje na geopolitickú situáciu Arménska, Gruzínska a Azerbajdžanu vo vzťahu k EÚ, Turecku ako kandidátskej krajiny na pristúpenie k EÚ, Rusku a Iránu,; domnieva sa, že obchod je jednou z kľúčových zložiek všeobecnej politiky EÚ na podporu politickej stability, rešpektovania ľudských práv, trvalo udržateľného rastu a prosperity; domnieva sa, že regionálny rozmer stratégie EÚ pre Zakaukazsko si vyžaduje regionálny prístup k rokovaniam o obchodných dohodách; vyzýva Komisiu, aby určila spoločné oblasti hospodárskeho záujmu, ktoré môžu prekonať rozpory, uľahčiť dialóg a podporiť regionálnu spoluprácu; vyzýva EÚ, aby sa vo väčšej miere zaangažovala a zapojila do integrácie tohto regiónu vzhľadom na to, že Spoločenstvo má v súčasnosti výlučnú právomoc v oblasti obchodnej politiky; |
| --- | --- |

51.

upozorňuje na geopolitickú situáciu Arménska, Gruzínska a Azerbajdžanu vo vzťahu k EÚ, Turecku ako kandidátskej krajiny na pristúpenie k EÚ, Rusku a Iránu,; domnieva sa, že obchod je jednou z kľúčových zložiek všeobecnej politiky EÚ na podporu politickej stability, rešpektovania ľudských práv, trvalo udržateľného rastu a prosperity; domnieva sa, že regionálny rozmer stratégie EÚ pre Zakaukazsko si vyžaduje regionálny prístup k rokovaniam o obchodných dohodách; vyzýva Komisiu, aby určila spoločné oblasti hospodárskeho záujmu, ktoré môžu prekonať rozpory, uľahčiť dialóg a podporiť regionálnu spoluprácu; vyzýva EÚ, aby sa vo väčšej miere zaangažovala a zapojila do integrácie tohto regiónu vzhľadom na to, že Spoločenstvo má v súčasnosti výlučnú právomoc v oblasti obchodnej politiky;

| 52. | víta dokončenie štúdií uskutočniteľnosti pre Gruzínsko a Arménsko v máji 2008, z ktorých vyplýva, že rozsiahle a komplexné dohody o voľnom obchode (DCDTA) by týmto krajinám a EÚ priniesli významné hospodárske výhody, čím by umožnili Komisii vstúpiť do prípravnej fázy pre budúce rokovania o rozsiahlych a komplexných dohodách o voľnom obchode; nabáda Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan, aby zlepšili pokrok pri plnení svojich akčných plánov európskej susedskej politiky a dodržiavaní odporúčaní Komisie, najmä z hľadiska zlepšenia ich administratívnej a inštitucionálnej kapacity a vykonávania regulačných reforiem (predovšetkým v súvislosti s veľmi nízkou úrovňou ochrany duševného vlastníctva vo všetkých troch krajinách), čo je jednou z podmienok potrebných pre účinné vykonávanie a zachovanie účinkov takýchto ambicióznych dohôd o voľnom obchode; je presvedčený, že uzavretie dohôd o voľnom obchode s Gruzínskom, Arménskom a Azerbajdžanom by mohlo nielen viesť k hospodárskemu rastu, ale aj zvýšiť objem zahraničných investícií, vytvoriť nové pracovné miesta a odstrániť chudobu; |
| --- | --- |

52.

víta dokončenie štúdií uskutočniteľnosti pre Gruzínsko a Arménsko v máji 2008, z ktorých vyplýva, že rozsiahle a komplexné dohody o voľnom obchode (DCDTA) by týmto krajinám a EÚ priniesli významné hospodárske výhody, čím by umožnili Komisii vstúpiť do prípravnej fázy pre budúce rokovania o rozsiahlych a komplexných dohodách o voľnom obchode; nabáda Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan, aby zlepšili pokrok pri plnení svojich akčných plánov európskej susedskej politiky a dodržiavaní odporúčaní Komisie, najmä z hľadiska zlepšenia ich administratívnej a inštitucionálnej kapacity a vykonávania regulačných reforiem (predovšetkým v súvislosti s veľmi nízkou úrovňou ochrany duševného vlastníctva vo všetkých troch krajinách), čo je jednou z podmienok potrebných pre účinné vykonávanie a zachovanie účinkov takýchto ambicióznych dohôd o voľnom obchode; je presvedčený, že uzavretie dohôd o voľnom obchode s Gruzínskom, Arménskom a Azerbajdžanom by mohlo nielen viesť k hospodárskemu rastu, ale aj zvýšiť objem zahraničných investícií, vytvoriť nové pracovné miesta a odstrániť chudobu;

| 53. | pripomína, že energetická bezpečnosť je otázkou, ktorá trápi všetkých; naliehavo preto žiada EÚ, aby poskytla pevnejšiu podporu projektom v oblasti energetiky v regióne v súlade s európskymi normami vrátane projektov podporujúcich energetickú účinnosť a rozvoj alternatívnych zdrojov energie, aby posilnila svoju spoluprácu v otázkach energie a aby vyvíjala úsilie smerom k čo najskoršiemu dokončeniu južného energetického koridoru vrátane plynovodu Nabucco; zároveň vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že projekty v oblasti energetiky a dopravy v Zakaukazsku posilnia vzťahy medzi všetkými troma krajinami a nebudú dôvodom pre vylúčenie istých komunít; opätovne potvrdzuje dôležitosť iniciatívy z Baku a jej príslušných podporných programov INOGATE a TRACECA; |
| --- | --- |

53.

pripomína, že energetická bezpečnosť je otázkou, ktorá trápi všetkých; naliehavo preto žiada EÚ, aby poskytla pevnejšiu podporu projektom v oblasti energetiky v regióne v súlade s európskymi normami vrátane projektov podporujúcich energetickú účinnosť a rozvoj alternatívnych zdrojov energie, aby posilnila svoju spoluprácu v otázkach energie a aby vyvíjala úsilie smerom k čo najskoršiemu dokončeniu južného energetického koridoru vrátane plynovodu Nabucco; zároveň vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že projekty v oblasti energetiky a dopravy v Zakaukazsku posilnia vzťahy medzi všetkými troma krajinami a nebudú dôvodom pre vylúčenie istých komunít; opätovne potvrdzuje dôležitosť iniciatívy z Baku a jej príslušných podporných programov INOGATE a TRACECA;

| 54. | zdôrazňuje, že politická stabilita je kľúčová pre spoľahlivé a neprerušované dodávky energetických zdrojov, aby sa zabezpečil riadne podmienky rozvoja infraštruktúry; v tejto súvislosti pripomína, že dvojitý energetický koridor, ktorý tvoria ropovody Baku–Tbilisi–Ceyhan (BTC) a Baku–Tbilisi–Erzerum (BTE), podporuje zbližovanie EÚ a regiónu Kaspického mora; vyzýva na zmladenie existujúcich bilaterálnych dohôd alebo memoránd o porozumení uzatvorených s troma zakaukazskými krajinami v oblasti energetiky, so zahrnutím doložky o energetickej bezpečnosti stanovujúcej kódex správania a konkrétne opatrenia v prípade narušení dodávok energie; domnieva sa, že ustanovenia o dodávkach energie a tranzite by mali byť prvkom v rokovaniach o širokých dohodách o pridružení s týmito krajinami; |
| --- | --- |

54.

zdôrazňuje, že politická stabilita je kľúčová pre spoľahlivé a neprerušované dodávky energetických zdrojov, aby sa zabezpečil riadne podmienky rozvoja infraštruktúry; v tejto súvislosti pripomína, že dvojitý energetický koridor, ktorý tvoria ropovody Baku–Tbilisi–Ceyhan (BTC) a Baku–Tbilisi–Erzerum (BTE), podporuje zbližovanie EÚ a regiónu Kaspického mora; vyzýva na zmladenie existujúcich bilaterálnych dohôd alebo memoránd o porozumení uzatvorených s troma zakaukazskými krajinami v oblasti energetiky, so zahrnutím doložky o energetickej bezpečnosti stanovujúcej kódex správania a konkrétne opatrenia v prípade narušení dodávok energie; domnieva sa, že ustanovenia o dodávkach energie a tranzite by mali byť prvkom v rokovaniach o širokých dohodách o pridružení s týmito krajinami;

| 55. | opakuje význam kontaktov medzi ľuďmi a mobilitných programov, najmä tých, ktoré sú zamerané na mládež, a partnerských programov s regiónmi EÚ a miestnymi komunitami národnostných menšín s vysokým stupňom autonómie; je presvedčený, že je potrebné zvýšiť počet študentov, učiteľov a výskumných pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú na programoch mobility; víta uzatvorenie dohody o zjednodušení vízového režimu a readmisných dohôd s Gruzínskom a vyzýva Radu a Komisiu, aby postúpili ďalej v zjednodušení vízového režimu a readmisných dohodách s Arménskom a Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

55.

opakuje význam kontaktov medzi ľuďmi a mobilitných programov, najmä tých, ktoré sú zamerané na mládež, a partnerských programov s regiónmi EÚ a miestnymi komunitami národnostných menšín s vysokým stupňom autonómie; je presvedčený, že je potrebné zvýšiť počet študentov, učiteľov a výskumných pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú na programoch mobility; víta uzatvorenie dohody o zjednodušení vízového režimu a readmisných dohôd s Gruzínskom a vyzýva Radu a Komisiu, aby postúpili ďalej v zjednodušení vízového režimu a readmisných dohodách s Arménskom a Azerbajdžanom;

| 56. | opätovne potvrdzuje, že vzhľadom na dôležitosť Zakaukazska pre EÚ a možnú úlohu, ktorú EÚ zohráva v podnecovaní jeho rozvoja a riešení jeho konfliktov, je potrebné, aby EÚ vyvinula stratégiu pre tento región; |
| --- | --- |

56.

opätovne potvrdzuje, že vzhľadom na dôležitosť Zakaukazska pre EÚ a možnú úlohu, ktorú EÚ zohráva v podnecovaní jeho rozvoja a riešení jeho konfliktov, je potrebné, aby EÚ vyvinula stratégiu pre tento región;

*

* *

| 57. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil podpredsedníčke Komisie / vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii a vládam a parlamentom Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska. |
| --- | --- |

57.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil podpredsedníčke Komisie / vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii a vládam a parlamentom Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 282 E, 6.11.2008, s. 443.

(2)  Ú. v. EÚ C 41 E, 19.2.2009, s. 53.

(3)  Ú. v. EÚ C 41 E, 19.2.2009, s. 64.

(4)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0120.

(5)  Ú. v. EÚ C 295 E, 4.12.2009, s. 26.

(6)  Ú. v. EÚ C 285 E, 26.11. 2009, s. 7.

(7)  Ú. v. EÚ C 66 E, 20.3.2009, s. 67.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/147 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/147

---

Štvrtok 20. mája 2010Náboženská sloboda v Pakistane

P7_TA(2010)0194

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o náboženskej slobode v Pakistane

2011/C 161 E/21

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o ľudských právach a demokracii v Pakistane, najmä na uznesenia z 12. júla (1), 25. októbra (2) a 15. novembra 2007 (3),

so zreteľom na závery Rady prijaté 16. novembra 2009 o slobode náboženstva alebo presvedčenia, v ktorých zdôrazňuje strategický význam tejto slobody a boja proti náboženskej neznášanlivosti,

so zreteľom na spoločné vyhlásenie EÚ – Pakistan zo 17. júna 2009, v ktorom obidve strany podčiarkli dôležitosť spoločnej dlhodobej stratégie vrátane spoločenského a hospodárskeho rozvoja a právneho štátu, a uznávajúc význam nevojenských prostriedkov v rámci boja proti terorizmu,

so zreteľom na druhý samit EÚ – Pakistan, ktorý sa má konať 4. júna 2010,

so zreteľom na uznesenie o boji proti hanobeniu náboženstiev, ktoré bolo prijaté tesnou väčšinou v Rade OSN pre ľudské práva dňa 26. marca 2009 a ktoré Pakistan každoročne navrhuje v mene Organizácie islamskej konferencie,

so zreteľom na vyhlásenie vysokej predstaviteľky EÚ Catherine Ashtonovej o útokoch v Pakistane zo 4. apríla 2010, ako aj na uznesenie z 20. apríla 2010 o prijatí 18. novely ústavy,

so zreteľom na článok 18 Všeobecnej deklarácie ľudských práv OSN z roku 1948,

so zreteľom na Deklaráciu OSN o odstránení všetkých foriem neznášanlivosti a diskriminácie na základe náboženstva a presvedčenia z roku 1981,

so zreteľom na článok 122 ods. 5 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže v článku 3 ods. 5 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že presadzovanie demokracie a dodržiavanie ľudských práv a občianskych slobôd sú základnými zásadami a cieľmi Európskej únie a predstavujú spoločný základ jej vzťahov s tretími krajinami, |
| --- | --- |

A.

keďže v článku 3 ods. 5 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že presadzovanie demokracie a dodržiavanie ľudských práv a občianskych slobôd sú základnými zásadami a cieľmi Európskej únie a predstavujú spoločný základ jej vzťahov s tretími krajinami,

| B. | keďže väčšinovým a štátnym náboženstvom v Pakistane je sunitský islam a k menšinovým náboženským a konfesionálnym skupinám patria kresťania, hinduisti, sikhovia, šiiti, ahmadíjci, budhisti, parsovia, bahaisti a iní, |
| --- | --- |

B.

keďže väčšinovým a štátnym náboženstvom v Pakistane je sunitský islam a k menšinovým náboženským a konfesionálnym skupinám patria kresťania, hinduisti, sikhovia, šiiti, ahmadíjci, budhisti, parsovia, bahaisti a iní,

| C. | keďže Pakistan je jednou z kľúčových krajín v boji proti terorizmu a šíreniu násilného extrémizmu, |
| --- | --- |

C.

keďže Pakistan je jednou z kľúčových krajín v boji proti terorizmu a šíreniu násilného extrémizmu,

| D. | keďže jeho vnútorná stabilita a demokratické inštitúcie sú podrobené ťažkej skúške v dôsledku narastajúceho počtu násilných útokov zo strany extrémistov, ku ktorým dochádza takmer každý deň, |
| --- | --- |

D.

keďže jeho vnútorná stabilita a demokratické inštitúcie sú podrobené ťažkej skúške v dôsledku narastajúceho počtu násilných útokov zo strany extrémistov, ku ktorým dochádza takmer každý deň,

| E. | keďže v dôsledku neutíchajúcej hrozby zo strany radikálnych moslimských síl pôsobiacich na obidvoch stranách pakistansko-afganskej hranice sa spoločné medzinárodné úsilie o podporu a oživenie hospodárskeho a spoločenského rozvoja v Pakistane stáva čoraz väčšou nevyhnutnosťou, |
| --- | --- |

E.

keďže v dôsledku neutíchajúcej hrozby zo strany radikálnych moslimských síl pôsobiacich na obidvoch stranách pakistansko-afganskej hranice sa spoločné medzinárodné úsilie o podporu a oživenie hospodárskeho a spoločenského rozvoja v Pakistane stáva čoraz väčšou nevyhnutnosťou,

| F. | keďže rovnaké práva pre menšiny boli dôležitou súčasťou vízie zakladateľa Pakistanu, Muhammada Alího Džinnáha, ako to vyjadril i vo svojom prejave, ktorý predniesol pred ustanovujúcim zhromaždením v roku 1947: „Nech patríte k akémukoľvek náboženstvu, kaste alebo vierovyznaniu – nemá to nič spoločné s fungovaním štátu... Začíname touto základnou zásadou, že všetci sme občanmi a občanmi jedného štátu.“, |
| --- | --- |

F.

keďže rovnaké práva pre menšiny boli dôležitou súčasťou vízie zakladateľa Pakistanu, Muhammada Alího Džinnáha, ako to vyjadril i vo svojom prejave, ktorý predniesol pred ustanovujúcim zhromaždením v roku 1947: „Nech patríte k akémukoľvek náboženstvu, kaste alebo vierovyznaniu – nemá to nič spoločné s fungovaním štátu... Začíname touto základnou zásadou, že všetci sme občanmi a občanmi jedného štátu.“,

| G. | keďže kapitola pakistanskej ústavy z roku 1973 o základných právach zaručuje slobodu vierovyznania a spravovania náboženských inštitúcií (článok 20), rovnosť všetkých občanov (článok 25) a legitímne práva a záujmy menšín (článok 26), |
| --- | --- |

G.

keďže kapitola pakistanskej ústavy z roku 1973 o základných právach zaručuje slobodu vierovyznania a spravovania náboženských inštitúcií (článok 20), rovnosť všetkých občanov (článok 25) a legitímne práva a záujmy menšín (článok 26),

| H. | keďže na druhej strane sa v článku 260 ústavy rozlišuje medzi moslimami a nemoslimami, čím sa vytvárajú podmienky na diskrimináciu na základe náboženstva, |
| --- | --- |

H.

keďže na druhej strane sa v článku 260 ústavy rozlišuje medzi moslimami a nemoslimami, čím sa vytvárajú podmienky na diskrimináciu na základe náboženstva,

| I. | keďže zo správ a z prieskumov, ktoré vykonali nezávislé agentúry, vyplýva, že menšiny v Pakistane sú zbavené základných náboženských slobôd a rovnakých príležitostí v oblasti zamestnania, vzdelávania a politického zastúpenia, |
| --- | --- |

I.

keďže zo správ a z prieskumov, ktoré vykonali nezávislé agentúry, vyplýva, že menšiny v Pakistane sú zbavené základných náboženských slobôd a rovnakých príležitostí v oblasti zamestnania, vzdelávania a politického zastúpenia,

| J. | keďže podľa odhadov je viac než 85 % žien v Pakistane vystavených domácemu násiliu, ktoré zahŕňa telesné a psychologické zneužívanie; keďže násilie na ženách a dievčatách vrátane znásilnenia, domáceho násilia a nútených sobášov je naďalej vážnym problémom, pričom niektoré z týchto javov možno prisúdiť uplatňovaniu práva šaría, |
| --- | --- |

J.

keďže podľa odhadov je viac než 85 % žien v Pakistane vystavených domácemu násiliu, ktoré zahŕňa telesné a psychologické zneužívanie; keďže násilie na ženách a dievčatách vrátane znásilnenia, domáceho násilia a nútených sobášov je naďalej vážnym problémom, pričom niektoré z týchto javov možno prisúdiť uplatňovaniu práva šaría,

| K. | keďže pakistanská vláda v novembri 2008 vymenovala hovorcu pre menšiny a poslanca pakistanského parlamentu Šahbaza Bhattiho za federálneho ministra pre záležitosti menšín, pričom túto pozíciu po prvý raz povýšila na úroveň kabinetu, |
| --- | --- |

K.

keďže pakistanská vláda v novembri 2008 vymenovala hovorcu pre menšiny a poslanca pakistanského parlamentu Šahbaza Bhattiho za federálneho ministra pre záležitosti menšín, pričom túto pozíciu po prvý raz povýšila na úroveň kabinetu,

| L. | keďže v období od novembra 2008 vytvorila pakistanská vláda 5-percentnú kvótu pre menšiny na federálnych pozíciách, uznala nemoslimské štátne sviatky, vyhlásila 11. august za Národný deň menšín a vyhradila v senáte kreslá pre zástupcov menšín, |
| --- | --- |

L.

keďže v období od novembra 2008 vytvorila pakistanská vláda 5-percentnú kvótu pre menšiny na federálnych pozíciách, uznala nemoslimské štátne sviatky, vyhlásila 11. august za Národný deň menšín a vyhradila v senáte kreslá pre zástupcov menšín,

| M. | keďže 25. decembra 2009 zopakoval prezident Asif Alí Zardárí prísľub Pakistanskej ľudovej strany podporovať právo všetkých menšín na zaobchádzanie s nimi ako s rovnocennými občanmi, |
| --- | --- |

M.

keďže 25. decembra 2009 zopakoval prezident Asif Alí Zardárí prísľub Pakistanskej ľudovej strany podporovať právo všetkých menšín na zaobchádzanie s nimi ako s rovnocennými občanmi,

| N. | keďže existuje rozpor medzi záväzkom pakistanskej vlády k náboženskej slobode a jej vedúcou úlohou v Organizácii islamskej konferencie pri podpore agendy OSN Boj proti hanobeniu náboženstva, |
| --- | --- |

N.

keďže existuje rozpor medzi záväzkom pakistanskej vlády k náboženskej slobode a jej vedúcou úlohou v Organizácii islamskej konferencie pri podpore agendy OSN Boj proti hanobeniu náboženstva,

| O. | keďže právne ustanovenia známe ako „zákony o rúhaní“, ktoré boli zavedené v rokoch 1982 a 1986, oslabujú základné náboženské a menšinové práva vyplývajúce z ústavy; keďže v prípadoch rúhania sa v odseku 295 C pakistanského trestného zákonníka stanovuje trest smrti alebo doživotného odňatia slobody, |
| --- | --- |

O.

keďže právne ustanovenia známe ako „zákony o rúhaní“, ktoré boli zavedené v rokoch 1982 a 1986, oslabujú základné náboženské a menšinové práva vyplývajúce z ústavy; keďže v prípadoch rúhania sa v odseku 295 C pakistanského trestného zákonníka stanovuje trest smrti alebo doživotného odňatia slobody,

| P. | keďže zákony o rúhaní zneužívajú extrémistické skupiny a osoby, ktoré sa snažia vyrovnať si osobné účty, a keďže tieto zákony viedli k nárastu násilia voči príslušníkom náboženských menšín, najmä ahmadíjcom, ale takisto kresťanom, hinduistom, sikhom, šiitom, budhistom, parsom, bahaistom, ako aj kritickým občanom, ktorí majú odvahu upozorniť na nespravodlivosť, |
| --- | --- |

P.

keďže zákony o rúhaní zneužívajú extrémistické skupiny a osoby, ktoré sa snažia vyrovnať si osobné účty, a keďže tieto zákony viedli k nárastu násilia voči príslušníkom náboženských menšín, najmä ahmadíjcom, ale takisto kresťanom, hinduistom, sikhom, šiitom, budhistom, parsom, bahaistom, ako aj kritickým občanom, ktorí majú odvahu upozorniť na nespravodlivosť,

| Q. | keďže veľká väčšina osôb obvinených podľa zákonov o rúhaní sú moslimovia, ale obvinenia proti jednotlivcom z menšinových vierovyznaní môžu spustiť neprimerané násilie voči celej ich komunite; keďže práve obvinenia z rúhania vyvolali v lete 2009 davové násilie proti kresťanom v mestách Gojra a Korian, ktoré si vyžiadali osem ľudských životov a počas ktorých bolo zničených minimálne sto domov, |
| --- | --- |

Q.

keďže veľká väčšina osôb obvinených podľa zákonov o rúhaní sú moslimovia, ale obvinenia proti jednotlivcom z menšinových vierovyznaní môžu spustiť neprimerané násilie voči celej ich komunite; keďže práve obvinenia z rúhania vyvolali v lete 2009 davové násilie proti kresťanom v mestách Gojra a Korian, ktoré si vyžiadali osem ľudských životov a počas ktorých bolo zničených minimálne sto domov,

| R. | keďže v roku 2009 bolo v 25 zaznamenaných prípadoch obvinených 76 osôb z rúhania vrátane 17 osôb obvinených podľa ustanovení odseku 295 C pakistanského trestného zákonníka, |
| --- | --- |

R.

keďže v roku 2009 bolo v 25 zaznamenaných prípadoch obvinených 76 osôb z rúhania vrátane 17 osôb obvinených podľa ustanovení odseku 295 C pakistanského trestného zákonníka,

| S. | keďže právnici a aktivisti v oblasti ľudských práv v Pakistane sú vystavení častým hrozbám smrti a prenasledovaniu a právnici, ktorí obhajujú prípady rúhania, sú voči týmto hrozbám osobitne zraniteľní a keďže dokonca mnohí z tých, ktorí boli úspešne oslobodení, sú po zvyšok života nútení skrývať sa, |
| --- | --- |

S.

keďže právnici a aktivisti v oblasti ľudských práv v Pakistane sú vystavení častým hrozbám smrti a prenasledovaniu a právnici, ktorí obhajujú prípady rúhania, sú voči týmto hrozbám osobitne zraniteľní a keďže dokonca mnohí z tých, ktorí boli úspešne oslobodení, sú po zvyšok života nútení skrývať sa,

| T. | keďže pakistanský predseda vlády Gilani v auguste 2009 oznámil vytvorenie výboru na preskúmanie a zlepšenie „zákonov so škodlivým vplyvom na náboženskú harmóniu“, pričom vo svojom vyhlásení poukazoval na zákony o rúhaní z rokov 1982 a 1986; keďže doposiaľ však neboli navrhnuté žiadne takéto úpravy, |
| --- | --- |

T.

keďže pakistanský predseda vlády Gilani v auguste 2009 oznámil vytvorenie výboru na preskúmanie a zlepšenie „zákonov so škodlivým vplyvom na náboženskú harmóniu“, pričom vo svojom vyhlásení poukazoval na zákony o rúhaní z rokov 1982 a 1986; keďže doposiaľ však neboli navrhnuté žiadne takéto úpravy,

| U. | keďže moslimovia z hnutia Ahmadíja v Pakistane sú vystavení častej diskriminácii a prenasledovaniu, ktoré je podporené ustanoveniami v odseku 298 pakistanského trestného zákonníka namierenými proti hnutiu Ahmadíja, pričom nedávnym príkladom je vražda penzionovaného profesora Ahmadiho, ktorého 5. januára 2010 zabil maskovaný ozbrojenec, |
| --- | --- |

U.

keďže moslimovia z hnutia Ahmadíja v Pakistane sú vystavení častej diskriminácii a prenasledovaniu, ktoré je podporené ustanoveniami v odseku 298 pakistanského trestného zákonníka namierenými proti hnutiu Ahmadíja, pričom nedávnym príkladom je vražda penzionovaného profesora Ahmadiho, ktorého 5. januára 2010 zabil maskovaný ozbrojenec,

| V. | keďže pakistanská vláda v súčasnosti ratifikuje Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach a Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1984, |
| --- | --- |

V.

keďže pakistanská vláda v súčasnosti ratifikuje Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach a Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1984,

| 1. | víta opatrenia, ktoré od novembra 2008 prijala pakistanská vláda v záujme náboženských menšín, napríklad stanovenie 5-percentnej kvóty pre menšiny na federálnych pozíciách, uznanie nemoslimských štátnych sviatkov a vyhlásenie Národného dňa menšín; |
| --- | --- |

1.

víta opatrenia, ktoré od novembra 2008 prijala pakistanská vláda v záujme náboženských menšín, napríklad stanovenie 5-percentnej kvóty pre menšiny na federálnych pozíciách, uznanie nemoslimských štátnych sviatkov a vyhlásenie Národného dňa menšín;

| 2. | plne podporuje úsilie federálneho ministra pre záležitosti menšín pri vytváraní siete miestnych výborov pre harmonické spolunažívanie jednotlivých vierovyznaní, s cieľom podporiť dialóg a uvoľniť náboženské napätie; vyzýva všetky ostatné úrovne vlády vrátane štátov, aby plne podporovali tieto opatrenia; |
| --- | --- |

2.

plne podporuje úsilie federálneho ministra pre záležitosti menšín pri vytváraní siete miestnych výborov pre harmonické spolunažívanie jednotlivých vierovyznaní, s cieľom podporiť dialóg a uvoľniť náboženské napätie; vyzýva všetky ostatné úrovne vlády vrátane štátov, aby plne podporovali tieto opatrenia;

| 3. | víta sľuby predsedu vlády Pakistanu o udelení majetkových práv obyvateľom slumov z radov menšín v Islamabade; |
| --- | --- |

3.

víta sľuby predsedu vlády Pakistanu o udelení majetkových práv obyvateľom slumov z radov menšín v Islamabade;

| 4. | víta záväzok vlády Pakistanu, podľa ktorého poskytne menšinám kreslá v senáte vrátane kresiel pre zástupkyne menšín, a verí, že tieto sľuby splní; |
| --- | --- |

4.

víta záväzok vlády Pakistanu, podľa ktorého poskytne menšinám kreslá v senáte vrátane kresiel pre zástupkyne menšín, a verí, že tieto sľuby splní;

| 5. | vyzýva vládu Pakistanu, aby preskúmala uvádzanie príslušnosti občanov k náboženskej skupine vo všetkých nových pasoch, ktorého cieľom je predchádzanie všetkým diskriminujúcim praktikám; |
| --- | --- |

5.

vyzýva vládu Pakistanu, aby preskúmala uvádzanie príslušnosti občanov k náboženskej skupine vo všetkých nových pasoch, ktorého cieľom je predchádzanie všetkým diskriminujúcim praktikám;

| 6. | vyjadruje solidaritu s vládou Pakistanu v jej boji proti terorizmu a šíreniu násilného extrémizmu; |
| --- | --- |

6.

vyjadruje solidaritu s vládou Pakistanu v jej boji proti terorizmu a šíreniu násilného extrémizmu;

| 7. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že zákony o rúhaní, ktoré v Pakistane môžu viesť k rozsudkom smrti a ktoré sa často využívajú na odôvodnenie cenzúry, kriminalizovania, prenasledovania a v niektorých prípadoch vraždenia príslušníkov politických, rasových a náboženských menšín, sa dajú ľahko zneužiť na úkor ľudí každého vierovyznania v Pakistane; |
| --- | --- |

7.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že zákony o rúhaní, ktoré v Pakistane môžu viesť k rozsudkom smrti a ktoré sa často využívajú na odôvodnenie cenzúry, kriminalizovania, prenasledovania a v niektorých prípadoch vraždenia príslušníkov politických, rasových a náboženských menšín, sa dajú ľahko zneužiť na úkor ľudí každého vierovyznania v Pakistane;

| 8. | vyzýva vládu Pakistanu, aby uskutočnila komplexnú revíziu zákonov o rúhaní a ich uplatňovania v súčasnosti a okrem iného aj odseku 295 C trestného zákonníka, ktorý predpisuje povinný trest smrti pre každého, komu sa dokáže rúhanie, a aby dovtedy prijala jeho novelu podľa návrhu federálneho ministra pre záležitosti menšín; |
| --- | --- |

8.

vyzýva vládu Pakistanu, aby uskutočnila komplexnú revíziu zákonov o rúhaní a ich uplatňovania v súčasnosti a okrem iného aj odseku 295 C trestného zákonníka, ktorý predpisuje povinný trest smrti pre každého, komu sa dokáže rúhanie, a aby dovtedy prijala jeho novelu podľa návrhu federálneho ministra pre záležitosti menšín;

| 9. | vyzýva vládu, aby dodržala svoj sľub z roku 2008, že zmierni všetky rozsudky smrti na rozsudky odňatia slobody, čo má byť prvým krokom k zrušeniu trestu smrti; |
| --- | --- |

9.

vyzýva vládu, aby dodržala svoj sľub z roku 2008, že zmierni všetky rozsudky smrti na rozsudky odňatia slobody, čo má byť prvým krokom k zrušeniu trestu smrti;

| 10. | pripomína opakované vyjadrenia Komisie, ktoré uviedla v odpovediach na písomné otázky Parlamentu, že detailne sleduje reakciu pakistanskej vlády na davové násilie, ktoré vyvolali obvinenia z rúhania v mestách Gojra a Korian; vyzýva tiež Komisiu, aby žiadala podrobnosti o skutočnom pokroku, ktorý sa dosiahol, najmä pokiaľ ide o odovzdanie vinníkov spravodlivosti; |
| --- | --- |

10.

pripomína opakované vyjadrenia Komisie, ktoré uviedla v odpovediach na písomné otázky Parlamentu, že detailne sleduje reakciu pakistanskej vlády na davové násilie, ktoré vyvolali obvinenia z rúhania v mestách Gojra a Korian; vyzýva tiež Komisiu, aby žiadala podrobnosti o skutočnom pokroku, ktorý sa dosiahol, najmä pokiaľ ide o odovzdanie vinníkov spravodlivosti;

| 11. | vyjadruje osobitné znepokojenie nad pokračujúcou diskrimináciou a prenasledovaním ahmadíjskej komunity v Pakistane a vyzýva vládu Pakistanu, aby zrušila odsek 298 pakistanského trestného zákonníka, ktorý veľmi sťažuje každodenný život tejto skupiny, a aby sa snažila obmedzovať podujatia, akými sú napríklad konferencie o konci úradu proroka v Lahore, ktoré roznecujú vášne; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje osobitné znepokojenie nad pokračujúcou diskrimináciou a prenasledovaním ahmadíjskej komunity v Pakistane a vyzýva vládu Pakistanu, aby zrušila odsek 298 pakistanského trestného zákonníka, ktorý veľmi sťažuje každodenný život tejto skupiny, a aby sa snažila obmedzovať podujatia, akými sú napríklad konferencie o konci úradu proroka v Lahore, ktoré roznecujú vášne;

| 12. | žiada pakistanské orgány, aby v plnej miere vykonali rozsudok Najvyššieho súdu Pakistanu a tým zaručili zaregistrovanie všetkých oprávnených voličov do nových zoznamov voličov vrátane ahmadíjskych moslimov; |
| --- | --- |

12.

žiada pakistanské orgány, aby v plnej miere vykonali rozsudok Najvyššieho súdu Pakistanu a tým zaručili zaregistrovanie všetkých oprávnených voličov do nových zoznamov voličov vrátane ahmadíjskych moslimov;

| 13. | je znepokojený možným zneužitím kampane OSN „Boj proti hanobeniu náboženstva“, pričom zdôrazňuje závery Rady zo 16. novembra 2009; |
| --- | --- |

13.

je znepokojený možným zneužitím kampane OSN „Boj proti hanobeniu náboženstva“, pričom zdôrazňuje závery Rady zo 16. novembra 2009;

| 14. | vyzýva vládu Pakistanu, aby plne a bez výhrad ratifikovala Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966 a Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1984; domnieva sa, že sloboda vierovyznania, ako je zakotvená v dohovore OSN, poskytuje vhodný rámec a referenčný prvok, ktorý by mali všetci signatári dodržiavať a tým poskytovať ochranu občanom pri slobodných prejavoch ich viery; |
| --- | --- |

14.

vyzýva vládu Pakistanu, aby plne a bez výhrad ratifikovala Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966 a Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1984; domnieva sa, že sloboda vierovyznania, ako je zakotvená v dohovore OSN, poskytuje vhodný rámec a referenčný prvok, ktorý by mali všetci signatári dodržiavať a tým poskytovať ochranu občanom pri slobodných prejavoch ich viery;

| 15. | vyzýva vládu, aby zaručila ľudské práva menšín stanovené v ústave a vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv, predovšetkým v jej článku 18, ktorý stanovuje, že „každý má právo na slobodu myslenia, svedomia a náboženského vyznania“; |
| --- | --- |

15.

vyzýva vládu, aby zaručila ľudské práva menšín stanovené v ústave a vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv, predovšetkým v jej článku 18, ktorý stanovuje, že „každý má právo na slobodu myslenia, svedomia a náboženského vyznania“;

| 16. | podporuje všetky podnety zamerané na presadzovanie dialógu a vzájomného rešpektovania medzi komunitami; vyzýva politické a náboženské autority, aby podporovali toleranciu a ujali sa iniciatívy v boji proti nenávisti a násilnému extrémizmu; |
| --- | --- |

16.

podporuje všetky podnety zamerané na presadzovanie dialógu a vzájomného rešpektovania medzi komunitami; vyzýva politické a náboženské autority, aby podporovali toleranciu a ujali sa iniciatívy v boji proti nenávisti a násilnému extrémizmu;

| 17. | nalieha na pakistanskú vládu, aby uskutočnila navrhnuté reformy vzdelávacieho systému a riadila madrasy a vykonávala v nich kontroly; vyzýva pakistanské úrady, aby odstránili akúkoľvek propagandu nenávisti, náboženskej nadradenosti a hanobenia náboženstva z učebníc schválených oddelením pre celoštátne školské osnovy ministerstva školstva; |
| --- | --- |

17.

nalieha na pakistanskú vládu, aby uskutočnila navrhnuté reformy vzdelávacieho systému a riadila madrasy a vykonávala v nich kontroly; vyzýva pakistanské úrady, aby odstránili akúkoľvek propagandu nenávisti, náboženskej nadradenosti a hanobenia náboženstva z učebníc schválených oddelením pre celoštátne školské osnovy ministerstva školstva;

| 18. | vyzýva vládu Pakistanu, aby pomohla zorganizovať návštevu osobitnej spravodajkyne OSN pre slobodu náboženského prejavu alebo viery, pani Asmy Jahangirovej, v Pakistane; |
| --- | --- |

18.

vyzýva vládu Pakistanu, aby pomohla zorganizovať návštevu osobitnej spravodajkyne OSN pre slobodu náboženského prejavu alebo viery, pani Asmy Jahangirovej, v Pakistane;

| 19. | pobáda Radu a Komisiu, aby otázky práv menšín v Pakistane začlenila do programu nadchádzajúceho samitu s cieľom začať včasnú reformu diskriminačných právnych predpisov o rúhaní; |
| --- | --- |

19.

pobáda Radu a Komisiu, aby otázky práv menšín v Pakistane začlenila do programu nadchádzajúceho samitu s cieľom začať včasnú reformu diskriminačných právnych predpisov o rúhaní;

| 20. | vyzýva Radu, aby začlenila otázky náboženskej tolerancie v spoločnosti do svojho dialógu s Pakistanom o boji proti terorizmu, pretože tento problém má veľký význam pre dlhodobý boj proti náboženskému extrémizmu; |
| --- | --- |

20.

vyzýva Radu, aby začlenila otázky náboženskej tolerancie v spoločnosti do svojho dialógu s Pakistanom o boji proti terorizmu, pretože tento problém má veľký význam pre dlhodobý boj proti náboženskému extrémizmu;

| 21. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby pokračovali vo finančnej podpore organizáciám pre ľudské práva a ich obhajcom a načrtli praktické opatrenia na podporu rastúceho občianskeho hnutia v Pakistane zameraného na boj proti zákonom o rúhaní a iným diskriminačným právnym predpisom; |
| --- | --- |

21.

vyzýva členské štáty a Komisiu, aby pokračovali vo finančnej podpore organizáciám pre ľudské práva a ich obhajcom a načrtli praktické opatrenia na podporu rastúceho občianskeho hnutia v Pakistane zameraného na boj proti zákonom o rúhaní a iným diskriminačným právnym predpisom;

| 22. | pripomína opakované vyjadrenia Komisie, ktoré uviedla v odpovediach na písomné otázky Parlamentu, že detailne sleduje reakciu pakistanskej vlády na protikresťanské násilie v mestách Gojra a Korian, a vyzýva Komisiu, aby žiadala podrobnosti o skutočnom pokroku, ktorý sa dosiahol, najmä pokiaľ ide o odovzdanie vinníkov spravodlivosti; |
| --- | --- |

22.

pripomína opakované vyjadrenia Komisie, ktoré uviedla v odpovediach na písomné otázky Parlamentu, že detailne sleduje reakciu pakistanskej vlády na protikresťanské násilie v mestách Gojra a Korian, a vyzýva Komisiu, aby žiadala podrobnosti o skutočnom pokroku, ktorý sa dosiahol, najmä pokiaľ ide o odovzdanie vinníkov spravodlivosti;

| 23. | vyzýva Radu a Komisiu, aby trvali na tom, že vláda Pakistanu bude dodržiavať doložku o demokracii a ľudských právach zakotvenú v Dohode o spolupráci medzi Európskou úniou a Pakistanskou islamskou republikou; vyzýva Komisiu, aby predložila správu o vykonávaní dohody o spolupráci a doložky o demokracii a ľudských právach; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Radu a Komisiu, aby trvali na tom, že vláda Pakistanu bude dodržiavať doložku o demokracii a ľudských právach zakotvenú v Dohode o spolupráci medzi Európskou úniou a Pakistanskou islamskou republikou; vyzýva Komisiu, aby predložila správu o vykonávaní dohody o spolupráci a doložky o demokracii a ľudských právach;

| 24. | vyzýva Radu, aby podporila vládu Pakistanu pri budovaní ministerstva pre ľudské práva a pri zriaďovaní zmysluplnej, nezávislej a autoritatívnej národnej komisie pre ľudské práva; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Radu, aby podporila vládu Pakistanu pri budovaní ministerstva pre ľudské práva a pri zriaďovaní zmysluplnej, nezávislej a autoritatívnej národnej komisie pre ľudské práva;

| 25. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov a vláde a parlamentu Pakistanu. |
| --- | --- |

25.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov a vláde a parlamentu Pakistanu.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2007)0351.

(2)  Ú. v. EÚ C 263 E, 16.10.2008, s. 666.

(3)  Ú. v. EÚ C 282 E, 6.11.2008, s. 434.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/152

---

Štvrtok 20. mája 2010Thajsko

P7_TA(2010)0195

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o Thajsku

2011/C 161 E/22

Európsky parlament,

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ICCPR) z roku 1966,

so zreteľom na základné zásady OSN pre použitie sily a strelných zbraní príslušníkmi orgánov presadzovania práva z roku 1990,

so zreteľom na vyhlásenia vysokej predstaviteľky Catherine Ashtonovej z 8. a 13. apríla 2010 o politickej situácii v Thajsku,

so zreteľom na vyhlásenie generálneho tajomníka združenia ASEAN z 12. apríla 2010 o situácii v Thajsku,

so zreteľom na článok 122 ods. 5 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže v Thajsku dochádza k násilným zrážkam medzi demonštrantami hnutia tzv. červených košieľ a vládou spoločne s armádou podporovanou hnutím tzv. žltých košieľ, ktoré si už vyžiadali životy viac ako 60 ľudí a pri ktorých bolo zranených viac ako 1 700 ľudí, |
| --- | --- |

A.

keďže v Thajsku dochádza k násilným zrážkam medzi demonštrantami hnutia tzv. červených košieľ a vládou spoločne s armádou podporovanou hnutím tzv. žltých košieľ, ktoré si už vyžiadali životy viac ako 60 ľudí a pri ktorých bolo zranených viac ako 1 700 ľudí,

| B. | keďže vo viac než 20 provinciách po celej krajine bol vyhlásený výnimočný stav, |
| --- | --- |

B.

keďže vo viac než 20 provinciách po celej krajine bol vyhlásený výnimočný stav,

| C. | keďže 10. apríla 2010 sa v Bangkoku medzi demonštrantami a bezpečnostnými silami rozpútala vlna násilia, |
| --- | --- |

C.

keďže 10. apríla 2010 sa v Bangkoku medzi demonštrantami a bezpečnostnými silami rozpútala vlna násilia,

| D. | keďže premiér Abhisit Vedžadživa 3. mája 2010 predstavil program obsahujúci päťbodový plán, ktorý by mal krajinu priviesť k všeobecným voľbám 14. novembra 2010, |
| --- | --- |

D.

keďže premiér Abhisit Vedžadživa 3. mája 2010 predstavil program obsahujúci päťbodový plán, ktorý by mal krajinu priviesť k všeobecným voľbám 14. novembra 2010,

| E. | keďže 13. mája 2010 sa v Bangkoku medzi militantnými demonštrantami a bezpečnostnými silami rozpútala ďalšia vlna násilia, |
| --- | --- |

E.

keďže 13. mája 2010 sa v Bangkoku medzi militantnými demonštrantami a bezpečnostnými silami rozpútala ďalšia vlna násilia,

| F. | keďže vyhlásenie výnimočného stavu thajskou vládou viedlo k cenzúre satelitnej televíznej stanice, niekoľkých rozhlasových a televíznych staníc a internetových stránok; keďže Európska únia vyjadrila vážne znepokojenie nad ohrozením slobody médií a znovu zdôraznila, že sloboda prejavu je základným právom, zakotveným vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv, |
| --- | --- |

F.

keďže vyhlásenie výnimočného stavu thajskou vládou viedlo k cenzúre satelitnej televíznej stanice, niekoľkých rozhlasových a televíznych staníc a internetových stránok; keďže Európska únia vyjadrila vážne znepokojenie nad ohrozením slobody médií a znovu zdôraznila, že sloboda prejavu je základným právom, zakotveným vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv,

| G. | keďže zásah armády, ktorý sa začal 19. mája 2010 s cieľom obmedziť bezpečnostný koridor okolo hlavného tábora demonštrantov, za sebou zanechal niekoľko mŕtvych, medzi nimi aj talianskeho novinára, a mnoho zranených, |
| --- | --- |

G.

keďže zásah armády, ktorý sa začal 19. mája 2010 s cieľom obmedziť bezpečnostný koridor okolo hlavného tábora demonštrantov, za sebou zanechal niekoľko mŕtvych, medzi nimi aj talianskeho novinára, a mnoho zranených,

| H. | keďže generálny tajomník OSN Pan Ki-mun vyjadril obavy v súvislosti s násilím a požiadal protestujúcich aj thajské orgány, aby urobili všetko v rámci svojich právomocí s cieľom zabrániť ďalšiemu násiliu a stratám na životoch; keďže Vietnam, ktorý je predsedajúcou krajinou združenia ASEAN, vyjadril obavy v súvislosti so zhoršujúcou sa situáciou v Thajsku a vyzval všetky strany, aby sa vyhli násiliu a snažili sa o zmierenie, |
| --- | --- |

H.

keďže generálny tajomník OSN Pan Ki-mun vyjadril obavy v súvislosti s násilím a požiadal protestujúcich aj thajské orgány, aby urobili všetko v rámci svojich právomocí s cieľom zabrániť ďalšiemu násiliu a stratám na životoch; keďže Vietnam, ktorý je predsedajúcou krajinou združenia ASEAN, vyjadril obavy v súvislosti so zhoršujúcou sa situáciou v Thajsku a vyzval všetky strany, aby sa vyhli násiliu a snažili sa o zmierenie,

| 1. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad násilnými konfliktami medzi demonštrantami a bezpečnostnými silami v Thajsku, ktoré sú vážnym ohrozením demokracie v krajine, a vyjadruje solidaritu s thajským ľudom a všetkými rodinami, ktoré v posledných týždňoch stratili svojich blízkych; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad násilnými konfliktami medzi demonštrantami a bezpečnostnými silami v Thajsku, ktoré sú vážnym ohrozením demokracie v krajine, a vyjadruje solidaritu s thajským ľudom a všetkými rodinami, ktoré v posledných týždňoch stratili svojich blízkych;

| 2. | pripomína, že základné zásady OSN pre použitie sily a strelných zbraní príslušníkmi orgánov presadzovania práva stanovujú, že orgány musia, pokiaľ je to možné, použiť nenásilné prostriedky pred tým, ako sa uchýlia k použitiu sily a strelných zbraní, a že pokiaľ je použitie sily a strelných zbraní neodvratné, musia postupovať umiernene a konať primerane k závažnosti priestupku; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že základné zásady OSN pre použitie sily a strelných zbraní príslušníkmi orgánov presadzovania práva stanovujú, že orgány musia, pokiaľ je to možné, použiť nenásilné prostriedky pred tým, ako sa uchýlia k použitiu sily a strelných zbraní, a že pokiaľ je použitie sily a strelných zbraní neodvratné, musia postupovať umiernene a konať primerane k závažnosti priestupku;

| 3. | vyzýva všetky strany, aby preukázali čo najviac sebakontroly a zastavili politické násilie; |
| --- | --- |

3.

vyzýva všetky strany, aby preukázali čo najviac sebakontroly a zastavili politické násilie;

| 4. | víta rozhodnutie thajskej vlády zriadiť výbor pozostávajúci zo súdnych expertov a zástupcov akademických inštitúcií, ktorého úlohou bude preskúmať smrteľné udalosti z 10. apríla 2010, a vyzýva vládu, aby do týchto vyšetrovaní zahrnula nedávne smrteľné udalosti; podporuje iniciatívu ministerstva sociálneho rozvoja a bezpečnosti ľudí, podľa ktorej by sa malo zriadiť stredisko, ktoré bude pomáhať zraneným a pozostalým obetí zrážok medzi príslušníkmi vládnych síl a stúpencami Spojeného frontu za demokraciu proti diktatúre; |
| --- | --- |

4.

víta rozhodnutie thajskej vlády zriadiť výbor pozostávajúci zo súdnych expertov a zástupcov akademických inštitúcií, ktorého úlohou bude preskúmať smrteľné udalosti z 10. apríla 2010, a vyzýva vládu, aby do týchto vyšetrovaní zahrnula nedávne smrteľné udalosti; podporuje iniciatívu ministerstva sociálneho rozvoja a bezpečnosti ľudí, podľa ktorej by sa malo zriadiť stredisko, ktoré bude pomáhať zraneným a pozostalým obetí zrážok medzi príslušníkmi vládnych síl a stúpencami Spojeného frontu za demokraciu proti diktatúre;

| 5. | uznáva program, ktorý 3. mája 2010 predstavil premiér Abhisit Vedžadživa; |
| --- | --- |

5.

uznáva program, ktorý 3. mája 2010 predstavil premiér Abhisit Vedžadživa;

| 6. | vyzýva thajskú vládu na zabezpečenie toho, aby vyhlásenie výnimočného stavu neviedlo k žiadnemu neprimeranému obmedzeniu základných práv a osobných slobôd; vyzýva thajskú vládu, aby ukončila cenzúru a obmedzovanie práv slobody prejavu; |
| --- | --- |

6.

vyzýva thajskú vládu na zabezpečenie toho, aby vyhlásenie výnimočného stavu neviedlo k žiadnemu neprimeranému obmedzeniu základných práv a osobných slobôd; vyzýva thajskú vládu, aby ukončila cenzúru a obmedzovanie práv slobody prejavu;

| 7. | naliehavo vyzýva všetky strany, aby okamžite nadviazali konštruktívny dialóg s cieľom nájsť rýchle urovnanie situácie a vyriešiť súčasnú krízu mierovým a demokratickým spôsobom; |
| --- | --- |

7.

naliehavo vyzýva všetky strany, aby okamžite nadviazali konštruktívny dialóg s cieľom nájsť rýchle urovnanie situácie a vyriešiť súčasnú krízu mierovým a demokratickým spôsobom;

| 8. | víta výzvu Národného výboru pre ľudské práva zvolať poradnú schôdzu, na ktorej sa zúčastnia intelektuáli, zástupcovia spoločenských hnutí, náboženskí predstavitelia a štyria bývalí premiéri Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh a Chuan Leekpai s cieľom navrhnúť riešenie tejto krízy; |
| --- | --- |

8.

víta výzvu Národného výboru pre ľudské práva zvolať poradnú schôdzu, na ktorej sa zúčastnia intelektuáli, zástupcovia spoločenských hnutí, náboženskí predstavitelia a štyria bývalí premiéri Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh a Chuan Leekpai s cieľom navrhnúť riešenie tejto krízy;

| 9. | zdôrazňuje svoju vôľu podporovať demokraciu v Thajsku, pričom má na zreteli vynikajúce vzťahy EÚ a Thajska, ako aj úlohu Thajska ako zdroja prosperity a stability v regióne; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje svoju vôľu podporovať demokraciu v Thajsku, pričom má na zreteli vynikajúce vzťahy EÚ a Thajska, ako aj úlohu Thajska ako zdroja prosperity a stability v regióne;

| 10. | naliehavo vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby vynaložilo všetko úsilie na zastavenie násilia; naliehavo vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby podrobne sledovala vývoj politickej situácie a koordinovala opatrenia so združením ASEAN s cieľom podporiť dialóg a posilniť demokraciu v Thajsku; |
| --- | --- |

10.

naliehavo vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby vynaložilo všetko úsilie na zastavenie násilia; naliehavo vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby podrobne sledovala vývoj politickej situácie a koordinovala opatrenia so združením ASEAN s cieľom podporiť dialóg a posilniť demokraciu v Thajsku;

| 11. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, členským štátom, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vláde Thajska, generálnemu tajomníkovi združenia ASEAN a generálnemu tajomníkovi OSN. |
| --- | --- |

11.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, členským štátom, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vláde Thajska, generálnemu tajomníkovi združenia ASEAN a generálnemu tajomníkovi OSN.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/154 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/154

---

Štvrtok 20. mája 2010Barma

P7_TA(2010)0196

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o situácii v Barme/Mjanmarsku

2011/C 161 E/23

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Barme/Mjanmarsku,

so zreteľom na články 18 až 21 Všeobecnej deklarácie ľudských práv (UDHR) z roku 1948,

so zreteľom na článok 25 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach (ICCPR) z roku 1966,

so zreteľom na vyhlásenie osobitného spravodajcu OSN, ktorým je Tomás Ojea Quintana, z 5. mája 2010,

so zreteľom na závery Rady týkajúce sa Barmy/Mjanmarska prijaté na 3009. zasadnutí Rady pre zahraničné veci, ktoré sa konalo v Luxemburgu 26. apríla 2010,

so zreteľom na vyhlásenie vysokej predstaviteľky Catherine Ashtonovej z 1. marca 2010 k zamietnutiu odvolania Aung San Suu Kyiovej zo strany Najvyššieho súdu Barmy/Mjanmarska,

so zreteľom na vyhlásenie predsedu vydané na 16. samite združenia ASEAN, ktorý sa konal v Hanoji 9. apríla 2010,

so zreteľom na závery Európskej rady – vyhlásenie o Barme/Mjanmarsku z 19. júna 2009,

so zreteľom na závery Rady týkajúce sa Barmy/Mjanmarska prijaté na 2938. zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti, ktoré sa konalo v Luxemburgu 27. apríla 2009,

so zreteľom na vyhlásenie predsedníctva EÚ z 23. februára 2009 vyzývajúce na všestranný dialóg orgánov a demokratických síl v Barme/Mjanmarsku,

so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 28. augusta 2009 o situácii v oblasti ľudských práv v Barme/Mjanmarsku,

so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva z 26. marca 2010 o situácii v oblasti ľudských práv v Barme/Mjanmarsku,

so zreteľom na vyhlásenie vydané predsedníctvom v mene Európskej únie zo 14. mája 2009 o zatknutí Daw Aung San Suu Kyiovej,

so zreteľom na článok 122 ods. 5 rokovacieho poriadku,

| A. | so zreteľom na oznámenie barmských orgánov o všeobecných voľbách v roku 2010, prvých od roku 1990, |
| --- | --- |

A.

so zreteľom na oznámenie barmských orgánov o všeobecných voľbách v roku 2010, prvých od roku 1990,

| B. | keďže päť volebných zákonov a štyri výnosy, tak ako boli uverejnené, porušujú všetky demokratické zásady a znemožňujú konanie slobodných volieb, najmä tým, že z nich vylúčili 2 200 známych politických väzňov v tejto krajine; keďže členovia náboženských rádov v Barme/Mjanmarsku, vrátane odhadom 400 000 budhistických mníchov, majú vyslovene zakázané voliť, čo zvýrazňuje neustálu diskrimináciu na základe náboženstva alebo stavu zo strany vojenskej chunty, |
| --- | --- |

B.

keďže päť volebných zákonov a štyri výnosy, tak ako boli uverejnené, porušujú všetky demokratické zásady a znemožňujú konanie slobodných volieb, najmä tým, že z nich vylúčili 2 200 známych politických väzňov v tejto krajine; keďže členovia náboženských rádov v Barme/Mjanmarsku, vrátane odhadom 400 000 budhistických mníchov, majú vyslovene zakázané voliť, čo zvýrazňuje neustálu diskrimináciu na základe náboženstva alebo stavu zo strany vojenskej chunty,

| C. | keďže tieto zákony porušujú základné zásady slobody prejavu a právo na zhromažďovanie; keďže barmským spravodajským médiám so sídlom v zahraničí, ktoré tvoria hlavný zdroj správ pre barmské obyvateľstvo, sa stále zakazuje pôsobiť v Barme/Mjanmarsku, |
| --- | --- |

C.

keďže tieto zákony porušujú základné zásady slobody prejavu a právo na zhromažďovanie; keďže barmským spravodajským médiám so sídlom v zahraničí, ktoré tvoria hlavný zdroj správ pre barmské obyvateľstvo, sa stále zakazuje pôsobiť v Barme/Mjanmarsku,

| D. | keďže tieto zákony vychádzajú z ústavy z roku 2010, ktorá zaručuje beztrestnosť za zločiny spáchané súčasným režimom a umožňuje úplné pozastavenie základných práv počas výnimočného stavu na neurčité obdobie; keďže nová ústava Barmy/Mjanmarska je navrhnutá tak, aby zachovala diktátorstvo v civilnom prestrojení, a nezaručuje žiadne ľudské práva ani neposkytuje vyhliadku na skutočnú zmenu, |
| --- | --- |

D.

keďže tieto zákony vychádzajú z ústavy z roku 2010, ktorá zaručuje beztrestnosť za zločiny spáchané súčasným režimom a umožňuje úplné pozastavenie základných práv počas výnimočného stavu na neurčité obdobie; keďže nová ústava Barmy/Mjanmarska je navrhnutá tak, aby zachovala diktátorstvo v civilnom prestrojení, a nezaručuje žiadne ľudské práva ani neposkytuje vyhliadku na skutočnú zmenu,

| E. | keďže akékoľvek vyjadrenie disidentských politických názorov je systematicky a brutálne potláčané (napríklad prostredníctvom vykonštruovaných zatýkaní, nespravodlivých konaní, väznenia, mučenia a popráv bez súdneho procesu), |
| --- | --- |

E.

keďže akékoľvek vyjadrenie disidentských politických názorov je systematicky a brutálne potláčané (napríklad prostredníctvom vykonštruovaných zatýkaní, nespravodlivých konaní, väznenia, mučenia a popráv bez súdneho procesu),

| F. | keďže voľby nemožno považovať sa slobodné a demokratické, ak sa do nich nezapojí opozícia, |
| --- | --- |

F.

keďže voľby nemožno považovať sa slobodné a demokratické, ak sa do nich nezapojí opozícia,

| G. | keďže Národná liga za demokraciu (NLD), jasný víťaz ostatných demokratických volieb, sa rozhodla bojkotovať voľby ohlásené na rok 2010 z dôvodu stanovených podmienok účasti; keďže NLD bola 6. mája 2010 zákonom rozpustená po tom, čo sa nezúčastnila volieb, |
| --- | --- |

G.

keďže Národná liga za demokraciu (NLD), jasný víťaz ostatných demokratických volieb, sa rozhodla bojkotovať voľby ohlásené na rok 2010 z dôvodu stanovených podmienok účasti; keďže NLD bola 6. mája 2010 zákonom rozpustená po tom, čo sa nezúčastnila volieb,

| H. | keďže vyhlásenie vydané na 16. samite združenia ASEAN zdôrazňuje význam zmierenia a uskutočnenia slobodných, spravodlivých, všeobecných volieb prístupných pre každého, |
| --- | --- |

H.

keďže vyhlásenie vydané na 16. samite združenia ASEAN zdôrazňuje význam zmierenia a uskutočnenia slobodných, spravodlivých, všeobecných volieb prístupných pre každého,

| I. | keďže osobitný spravodajca OSN pre Barmu/Mjanmarsko odsúdil „hrubé a systematické“ porušovanie ľudských práv páchané diktátorským režimom Barmy/Mjanmarska, pričom konštatoval, že vytvárajú „štátnu politiku, ktorá zahrňuje orgány exekutívy, vojenské orgány a súdnictvo na všetkých úrovniach“, a vyzval vytvoreniu komisie OSN pre vyšetrovanie vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti spáchaných diktátorským režimom, |
| --- | --- |

I.

keďže osobitný spravodajca OSN pre Barmu/Mjanmarsko odsúdil „hrubé a systematické“ porušovanie ľudských práv páchané diktátorským režimom Barmy/Mjanmarska, pričom konštatoval, že vytvárajú „štátnu politiku, ktorá zahrňuje orgány exekutívy, vojenské orgány a súdnictvo na všetkých úrovniach“, a vyzval vytvoreniu komisie OSN pre vyšetrovanie vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti spáchaných diktátorským režimom,

| J. | keďže vláda Barmy/Mjanmarska naďalej odmieta udeliť osobitnému vyslancovi EÚ pre Barmu povolenie k návšteve krajiny a k zapojeniu sa do dialógu, a to napriek opakovaným požiadavkám počas mnohých mesiacov, |
| --- | --- |

J.

keďže vláda Barmy/Mjanmarska naďalej odmieta udeliť osobitnému vyslancovi EÚ pre Barmu povolenie k návšteve krajiny a k zapojeniu sa do dialógu, a to napriek opakovaným požiadavkám počas mnohých mesiacov,

| K. | keďže od roku 2003 vláda Barmy/Mjanmarska odmietla každý jeden návrh OSN a medzinárodného spoločenstva na preskúmanie sedemstupňového plánu k demokracii, |
| --- | --- |

K.

keďže od roku 2003 vláda Barmy/Mjanmarska odmietla každý jeden návrh OSN a medzinárodného spoločenstva na preskúmanie sedemstupňového plánu k demokracii,

| L. | keďže momentálne je známych 2 200 politických väzňov, ktorí sú zadržiavaní za účasť na mierových aktivitách v Barme/Mjanmarsku, a keďže viac než 140 politickým väzňom sa zámerne odopiera zdravotnícka starostlivosť, vrátane vedúceho predstaviteľa skupiny študentov generácie 88 Ko Mya Aye, ktorý má život ohrozujúce ťažkosti zo srdcom, |
| --- | --- |

L.

keďže momentálne je známych 2 200 politických väzňov, ktorí sú zadržiavaní za účasť na mierových aktivitách v Barme/Mjanmarsku, a keďže viac než 140 politickým väzňom sa zámerne odopiera zdravotnícka starostlivosť, vrátane vedúceho predstaviteľa skupiny študentov generácie 88 Ko Mya Aye, ktorý má život ohrozujúce ťažkosti zo srdcom,

| M. | keďže armádne jednotky neprestajne porušujú ľudské práva civilistov v oblastiach etnického konfliktu vrátane popráv bez súdneho procesu, nútenej práce a sexuálneho násilia, |
| --- | --- |

M.

keďže armádne jednotky neprestajne porušujú ľudské práva civilistov v oblastiach etnického konfliktu vrátane popráv bez súdneho procesu, nútenej práce a sexuálneho násilia,

| N. | keďže útoky proti príslušníkom etnickej menšiny na východe Barmy/Mjanmarska pokračujú, dôsledkom čoho sú státisíce vysídlených osôb, z ktorých sú mnohé z dôvodu obmedzení humanitárnej pomoci zo strany diktátorského režimu dostihnuteľné len prostredníctvom cezhraničnej pomoci zo susedných krajín, |
| --- | --- |

N.

keďže útoky proti príslušníkom etnickej menšiny na východe Barmy/Mjanmarska pokračujú, dôsledkom čoho sú státisíce vysídlených osôb, z ktorých sú mnohé z dôvodu obmedzení humanitárnej pomoci zo strany diktátorského režimu dostihnuteľné len prostredníctvom cezhraničnej pomoci zo susedných krajín,

| O. | keďže Aung San Suu Kyiová, vedúca predstaviteľka opozičnej NLD, je v domácom väzení od roku 2003; keďže 14. mája 2009 ju orgány zajali na základe obvinenia, že porušila podmienky domáceho väzenia tým, že umožnila návštevu Američana Johna Yettawa; keďže 11. augusta 2009 odsúdil trestný súd vo väznici Insein v Rangúne Daw Aung San Suu Kyiovú na tri roky väzenia za porušenie domáceho väzenia, pričom tento trest bol neskôr zmiernený na 18 mesiacov domáceho väzenia; keďže 1. marca 2010 Najvyšší súd Barmy/Mjanmarska zamietol odvolanie Aung San Suu Kyiovej voči nespravodlivému rozsudku, ktorý jej bol udelený v roku 2009, |
| --- | --- |

O.

keďže Aung San Suu Kyiová, vedúca predstaviteľka opozičnej NLD, je v domácom väzení od roku 2003; keďže 14. mája 2009 ju orgány zajali na základe obvinenia, že porušila podmienky domáceho väzenia tým, že umožnila návštevu Američana Johna Yettawa; keďže 11. augusta 2009 odsúdil trestný súd vo väznici Insein v Rangúne Daw Aung San Suu Kyiovú na tri roky väzenia za porušenie domáceho väzenia, pričom tento trest bol neskôr zmiernený na 18 mesiacov domáceho väzenia; keďže 1. marca 2010 Najvyšší súd Barmy/Mjanmarska zamietol odvolanie Aung San Suu Kyiovej voči nespravodlivému rozsudku, ktorý jej bol udelený v roku 2009,

| P. | keďže EÚ je aj naďalej jedným z najväčších darcov Barmy/Mjanmarska a je pripravená zvýšiť pomoc, ktorú poskytuje jej obyvateľom, aby sa zlepšili ich sociálne a ekonomické podmienky, |
| --- | --- |

P.

keďže EÚ je aj naďalej jedným z najväčších darcov Barmy/Mjanmarska a je pripravená zvýšiť pomoc, ktorú poskytuje jej obyvateľom, aby sa zlepšili ich sociálne a ekonomické podmienky,

| Q. | keďže Úrad humanitárnej pomoci Európskeho spoločenstva (ECHO) znížil finančné prostriedky určené utečencom na thajsko-barmskej hranici napriek tomu, že ich počet ostáva takmer nezmenený, a ukončil financovanie internátnych škôl v utečeneckých táboroch, |
| --- | --- |

Q.

keďže Úrad humanitárnej pomoci Európskeho spoločenstva (ECHO) znížil finančné prostriedky určené utečencom na thajsko-barmskej hranici napriek tomu, že ich počet ostáva takmer nezmenený, a ukončil financovanie internátnych škôl v utečeneckých táboroch,

| R. | keďže Bezpečnostná rada, Valné zhromaždenie a Rada pre ľudské práva Organizácie Spojených národov, Európska únia a mnohé vlády sa vyjadrili, že riešenie barmských problémov spočíva v riadnom trojstrannom dialógu medzi Aung San Suu Kyiovou a NLD, skutočnými zástupcami etnických skupín a vládou Barmy/Mjanmarska, a keďže vláda Barmy/Mjanmarska stále odmieta vstúpiť do takéhoto dialógu, |
| --- | --- |

R.

keďže Bezpečnostná rada, Valné zhromaždenie a Rada pre ľudské práva Organizácie Spojených národov, Európska únia a mnohé vlády sa vyjadrili, že riešenie barmských problémov spočíva v riadnom trojstrannom dialógu medzi Aung San Suu Kyiovou a NLD, skutočnými zástupcami etnických skupín a vládou Barmy/Mjanmarska, a keďže vláda Barmy/Mjanmarska stále odmieta vstúpiť do takéhoto dialógu,

| 1. | opätovne potvrdzuje svoj neochvejný záväzok voči obyvateľom Barmy/Mjanmarska; |
| --- | --- |

1.

opätovne potvrdzuje svoj neochvejný záväzok voči obyvateľom Barmy/Mjanmarska;

| 2. | odsudzuje uskutočnenie volieb za úplne nedemokratických podmienok a na základe pravidiel, ktoré vylučujú hlavnú demokratickú opozičnú stranu a upierajú státisícom barmských občanov ich právo voliť a kandidovať vo voľbách, čo je jasný pokus o vylúčenie celej opozície v krajine z volieb; |
| --- | --- |

2.

odsudzuje uskutočnenie volieb za úplne nedemokratických podmienok a na základe pravidiel, ktoré vylučujú hlavnú demokratickú opozičnú stranu a upierajú státisícom barmských občanov ich právo voliť a kandidovať vo voľbách, čo je jasný pokus o vylúčenie celej opozície v krajine z volieb;

| 3. | odsudzuje skutočnosť, že podľa novej ústavy bude mať armáda zaručených najmenej 25 % kresiel v parlamente a bude mať moc prerušiť občianske slobody a legislatívnu právomoc kedykoľvek to bude považovať za potrebné v záujme národnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

3.

odsudzuje skutočnosť, že podľa novej ústavy bude mať armáda zaručených najmenej 25 % kresiel v parlamente a bude mať moc prerušiť občianske slobody a legislatívnu právomoc kedykoľvek to bude považovať za potrebné v záujme národnej bezpečnosti;

| 4. | dôrazne vyzýva vládu Barmy/Mjanmarska, aby bezodkladne uskutočnila nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie slobodného, čestného a transparentného volebného procesu, umožnila účasť všetkých voličov, všetkých politických strán a všetkých ostatných zainteresovaných strán na ňom a súhlasila s prítomnosťou medzinárodných pozorovateľov; požaduje zrušenie volebných zákonov uverejnených v marci 2010, ktoré znemožňujú uskutočnenie slobodných a transparentných volieb; |
| --- | --- |

4.

dôrazne vyzýva vládu Barmy/Mjanmarska, aby bezodkladne uskutočnila nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie slobodného, čestného a transparentného volebného procesu, umožnila účasť všetkých voličov, všetkých politických strán a všetkých ostatných zainteresovaných strán na ňom a súhlasila s prítomnosťou medzinárodných pozorovateľov; požaduje zrušenie volebných zákonov uverejnených v marci 2010, ktoré znemožňujú uskutočnenie slobodných a transparentných volieb;

| 5. | vyzýva barmské/mjanmarské orgány, aby zohľadnili výzvy medzinárodného spoločenstva a umožnili Aung San Suu Kyiovej a všetkým ostatným politickým väzňom zúčastniť sa na politickom procese; |
| --- | --- |

5.

vyzýva barmské/mjanmarské orgány, aby zohľadnili výzvy medzinárodného spoločenstva a umožnili Aung San Suu Kyiovej a všetkým ostatným politickým väzňom zúčastniť sa na politickom procese;

| 6. | nalieha na medzinárodné spoločenstvo, aby vynaložilo všetko úsilie s cieľom zabezpečiť, že sa uskutočnia slobodné a demokratické voľby; |
| --- | --- |

6.

nalieha na medzinárodné spoločenstvo, aby vynaložilo všetko úsilie s cieľom zabezpečiť, že sa uskutočnia slobodné a demokratické voľby;

| 7. | dôrazne vyzýva vládu Barmy/Mjanmarska, aby zrušila obmedzenia týkajúce sa slobody zhromažďovania, združovania, pohybu a slobody prejavu vrátane slobody a nezávislosti pre médiá, a to aj tým, že internetové služby a služby mobilnej telefónnej siete budú voľne dostupné a prístupné a ukončí sa cenzúra; |
| --- | --- |

7.

dôrazne vyzýva vládu Barmy/Mjanmarska, aby zrušila obmedzenia týkajúce sa slobody zhromažďovania, združovania, pohybu a slobody prejavu vrátane slobody a nezávislosti pre médiá, a to aj tým, že internetové služby a služby mobilnej telefónnej siete budú voľne dostupné a prístupné a ukončí sa cenzúra;

| 8. | dôrazne odsudzuje pokračujúce systematické porušovanie ľudských práv, základných slobôd a demokratických práv obyvateľstva v Barme/Mjanmarsku; vyzýva orgány Barmy/Mjanmarska, aby ukončili porušovanie medzinárodného práva v oblasti ľudských práv a humanitárneho práva; |
| --- | --- |

8.

dôrazne odsudzuje pokračujúce systematické porušovanie ľudských práv, základných slobôd a demokratických práv obyvateľstva v Barme/Mjanmarsku; vyzýva orgány Barmy/Mjanmarska, aby ukončili porušovanie medzinárodného práva v oblasti ľudských práv a humanitárneho práva;

| 9. | nalieha na barmskú/mjanmarskú vládu, aby bezodkladne prepustila všetkých politických väzňov, a to bezpodmienečne a s plným obnovením ich politických práv, a aby upustila od ďalšieho politicky motivovaného zatýkania; |
| --- | --- |

9.

nalieha na barmskú/mjanmarskú vládu, aby bezodkladne prepustila všetkých politických väzňov, a to bezpodmienečne a s plným obnovením ich politických práv, a aby upustila od ďalšieho politicky motivovaného zatýkania;

| 10. | vyzýva vysokú predstaviteľku a členské štáty, aby verejne podporili odporúčanie osobitného spravodajcu OSN pre Barmu/Mjanmarsko, podľa ktorého by OSN mala zriadiť komisiu na vyšetrenie vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti v Barme/Mjanmarsku, a aby bola táto požiadavka zahrnutá do návrhu rezolúcie, o ktorom sa bude rokovať na Valnom zhromaždení OSN v roku 2010; |
| --- | --- |

10.

vyzýva vysokú predstaviteľku a členské štáty, aby verejne podporili odporúčanie osobitného spravodajcu OSN pre Barmu/Mjanmarsko, podľa ktorého by OSN mala zriadiť komisiu na vyšetrenie vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti v Barme/Mjanmarsku, a aby bola táto požiadavka zahrnutá do návrhu rezolúcie, o ktorom sa bude rokovať na Valnom zhromaždení OSN v roku 2010;

| 11. | zdôrazňuje, že politické a sociálno-ekonomické výzvy, ktorým Barma/Mjanmarsko čelí, možno riešiť len prostredníctvom skutočného dialógu so všetkými zainteresovanými stranami vrátane etnických skupín a opozície; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že politické a sociálno-ekonomické výzvy, ktorým Barma/Mjanmarsko čelí, možno riešiť len prostredníctvom skutočného dialógu so všetkými zainteresovanými stranami vrátane etnických skupín a opozície;

| 12. | opätovne potvrdzuje zásadný význam skutočného procesu dialógu a národného zmierenia pre prechod na demokratický systém; vyzýva vládu Barmy/Mjanmarska, aby bezodkladne nadviazala skutočný dialóg so všetkými stranami a etnickými skupinami; v tejto súvislosti víta sprostredkovateľské úsilie generálneho tajomníka OSN a osobitného spravodajcu OSN pre Barmu/Mjanmarsko; |
| --- | --- |

12.

opätovne potvrdzuje zásadný význam skutočného procesu dialógu a národného zmierenia pre prechod na demokratický systém; vyzýva vládu Barmy/Mjanmarska, aby bezodkladne nadviazala skutočný dialóg so všetkými stranami a etnickými skupinami; v tejto súvislosti víta sprostredkovateľské úsilie generálneho tajomníka OSN a osobitného spravodajcu OSN pre Barmu/Mjanmarsko;

| 13. | nalieha na vlády Číny, Indie a Ruska, aby využili svoj významný hospodársky a politický vplyv na barmské orgány v záujme dosiahnutia zásadného zlepšenia situácie v Barme/Mjanmarsku a aby zastavili dodávky zbraní a iných strategických zdrojov do krajiny; vyzýva vlády krajín združenia ASEAN a vládu Číny, ktoré majú privilegovaný vzťah s Barmou/Mjanmarskom, aby využili svoje dobré služby najmä v snahe pokúsiť sa zvrátiť barmskú politiku etnických čistiek namierenú proti rohingyaskému obyvateľstvu, ktorá vedie k úteku stoviek tisícov osôb za hranicu do Bangladéša a zhoršeniu ťažkých podmienok najchudobnejších vrstiev žijúcich v oblasti Cox Bazaar; |
| --- | --- |

13.

nalieha na vlády Číny, Indie a Ruska, aby využili svoj významný hospodársky a politický vplyv na barmské orgány v záujme dosiahnutia zásadného zlepšenia situácie v Barme/Mjanmarsku a aby zastavili dodávky zbraní a iných strategických zdrojov do krajiny; vyzýva vlády krajín združenia ASEAN a vládu Číny, ktoré majú privilegovaný vzťah s Barmou/Mjanmarskom, aby využili svoje dobré služby najmä v snahe pokúsiť sa zvrátiť barmskú politiku etnických čistiek namierenú proti rohingyaskému obyvateľstvu, ktorá vedie k úteku stoviek tisícov osôb za hranicu do Bangladéša a zhoršeniu ťažkých podmienok najchudobnejších vrstiev žijúcich v oblasti Cox Bazaar;

| 14. | vyjadruje silnú podporu pokračujúcej práci osobitného vyslanca EÚ a vyzýva barmské/mjanmarské orgány, aby s ním plne spolupracovali; |
| --- | --- |

14.

vyjadruje silnú podporu pokračujúcej práci osobitného vyslanca EÚ a vyzýva barmské/mjanmarské orgány, aby s ním plne spolupracovali;

| 15. | víta rozhodnutie Rady predĺžiť reštriktívne opatrenia stanovené v platnom rozhodnutí EÚ o ďalší rok a zdôrazňuje svoju pripravenosť preskúmať, pozmeniť a doplniť alebo posilniť už prijaté opatrenia v závislosti od vývoja na mieste; |
| --- | --- |

15.

víta rozhodnutie Rady predĺžiť reštriktívne opatrenia stanovené v platnom rozhodnutí EÚ o ďalší rok a zdôrazňuje svoju pripravenosť preskúmať, pozmeniť a doplniť alebo posilniť už prijaté opatrenia v závislosti od vývoja na mieste;

| 16. | vyzýva Komisiu, aby zvrátila rozhodnutie obmedziť financovanie utečencov na thajsko-barmskej hranici a aby urýchlene začala financovať cezhraničnú pomoc, a to najmä lekársku pomoc; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Komisiu, aby zvrátila rozhodnutie obmedziť financovanie utečencov na thajsko-barmskej hranici a aby urýchlene začala financovať cezhraničnú pomoc, a to najmä lekársku pomoc;

| 17. | opakuje svoju výzvu na nájdenie riešenia problému rohingyaských utečencov v Bangladéši; nalieha na bangladéšsku vládu, aby povolila ich úradnú registráciu ako utečencov, a na barmské/mjanmarské úrady, aby prestali akýmkoľvek spôsobom prenasledovať rohingyaské obyvateľstvo a aby začali plne rešpektovať ich základné práva náboženskej a etnickej menšiny; |
| --- | --- |

17.

opakuje svoju výzvu na nájdenie riešenia problému rohingyaských utečencov v Bangladéši; nalieha na bangladéšsku vládu, aby povolila ich úradnú registráciu ako utečencov, a na barmské/mjanmarské úrady, aby prestali akýmkoľvek spôsobom prenasledovať rohingyaské obyvateľstvo a aby začali plne rešpektovať ich základné práva náboženskej a etnickej menšiny;

| 18. | víta podporu Európskej únie celosvetovému embargu na obchod so zbraňami a nalieha na európske vlády a Komisiu, aby začali aktívne pracovať na dosiahnutí celosvetového konsenzu v záujme takéhoto zákazu; |
| --- | --- |

18.

víta podporu Európskej únie celosvetovému embargu na obchod so zbraňami a nalieha na európske vlády a Komisiu, aby začali aktívne pracovať na dosiahnutí celosvetového konsenzu v záujme takéhoto zákazu;

| 19. | podporuje sprostredkovateľskú misiu generálneho tajomníka OSN a víta jeho záväzok k vyriešeniu tohto problému; |
| --- | --- |

19.

podporuje sprostredkovateľskú misiu generálneho tajomníka OSN a víta jeho záväzok k vyriešeniu tohto problému;

| 20. | poveruje svoje delegácie pre vzťahy so združením ASEAN, Čínou, Ruskom, USA, Indiou, krajinami južnej Ázie a Japonska, aby otázku Barmy/Mjanmarska zaradili do programu schôdzok so svojimi náprotivkami a partnermi v dialógu z týchto krajín; |
| --- | --- |

20.

poveruje svoje delegácie pre vzťahy so združením ASEAN, Čínou, Ruskom, USA, Indiou, krajinami južnej Ázie a Japonska, aby otázku Barmy/Mjanmarska zaradili do programu schôdzok so svojimi náprotivkami a partnermi v dialógu z týchto krajín;

| 21. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, osobitnému vyslancovi EÚ pre Barmu, barmskej Štátnej rade pre mier a rozvoj, vládam členských krajín združenia ASEAN a členských krajín združenia ASEM, sekretariátu ASEM, Medziparlamentnému výboru združenia ASEAN pre Mjanmarsko, pani Daw Aung San Suu Kyiovej, generálnemu tajomníkovi OSN, vysokému komisárovi OSN pre ľudské práva a osobitnému spravodajcovi OSN pre situáciu v oblasti ľudských práv v Barme/Mjanmarsku. |
| --- | --- |

21.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, osobitnému vyslancovi EÚ pre Barmu, barmskej Štátnej rade pre mier a rozvoj, vládam členských krajín združenia ASEAN a členských krajín združenia ASEM, sekretariátu ASEM, Medziparlamentnému výboru združenia ASEAN pre Mjanmarsko, pani Daw Aung San Suu Kyiovej, generálnemu tajomníkovi OSN, vysokému komisárovi OSN pre ľudské práva a osobitnému spravodajcovi OSN pre situáciu v oblasti ľudských práv v Barme/Mjanmarsku.

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 18. mája 2010

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/158 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/158

---

Utorok 18. mája 2010Zriadenie Európskeho podporného úradu pre azyl ***II

P7_TA(2010)0158

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Európskeho podporného úradu pre azyl (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD))

2011/C 161 E/24

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (16626/2/2009 – C7-0049/2010),

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2009)0066),

so zreteľom na článok 251 ods. 2, článok 63 prvý odsek body 1 a 2 a článok 66 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0071/2009),

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 7, článok 74 a článok 78 ods. 1 a 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na článok 72 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A7-0118/2010),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje pozíciu Rady;

| 2. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

2.

konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 4. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby po dohode s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby po dohode s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Prijaté texty, 7.5.2009, P6_TA(2009)0379.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/159 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/159

---

Utorok 18. mája 2010Energetická hospodárnosť budov (prepracované znenie) ***II

P7_TA(2010)0159

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD))

2011/C 161 E/25

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (05386/3/2010 – C7-0095/2010),

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0780),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 175 ods. 1 Zmluvy o ES, podľa ktorej Komisia predložila návrh Európskeho parlamentu (C6-0413/2008),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 7 a článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. mája 2009 (2),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 21. apríla 2009 (3),

so zreteľom na článok 72 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A7-0124/2010),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje pozíciu Rady;

| 2. | schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 3. | berie na vedomie vyhlásenia Komisie, ktoré sú uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie vyhlásenia Komisie, ktoré sú uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 4. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady;

| 5. | poveruje svojho pre predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho pre predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 6. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby po dohode s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

6.

poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby po dohode s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 7. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

7.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Prijaté texty, 23.4.2009, P6_TA(2009)0278.

(2)  Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 75.

(3)  Ú. v. EÚ C 200, 25.8.2009, s. 41.

---

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA

Vyhlásenia

týkajúce sa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie)

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie k článku 290 ZFEÚ

„Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlasujú, že ustanovenia smernice 2010/31/EÚ nemajú vplyv na žiadnu budúcu pozíciu inštitúcií týkajúcu sa vykonávania článku 290 Zmluvy o fungovaní EÚ alebo jednotlivých legislatívnych aktov, ktoré takéto ustanovenia obsahujú.“

Vyhlásenie Komisie o obdobiach prázdnin v inštitúciách

„Európska komisia berie na vedomie, že s výnimkou prípadov, keď sa v legislatívnom akte ustanovuje postup pre naliehavé prípady, Európsky parlament a Rada sa domnievajú, že pri oznamovaní delegovaných aktov sa musia zohľadňovať obdobia prázdnin v inštitúciách (zima, leto a európske voľby), čím sa zabezpečí, aby si Európsky parlament a Rada mohli uplatňovať svoje právomoci v lehotách stanovených v príslušných legislatívnych aktoch, a je pripravená podľa toho konať.“

Vyhlásenie Komisie o financovaní opatrení na zvýšenie energetickej hospodárnosti budov

„Komisia zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú pri úspešnej premene európskeho sektora budov na energeticky účinný a nízkouhlíkový sektor zohrávajú nástroje financovania. Komisia bude aj naďalej podporovať členské štáty v tom, aby v rozsiahlej miere využívali dostupné finančné prostriedky v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (na zvyšovanie energetickej účinnosti a podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov v sektore stavebníctva možno v súčasnosti využiť, okrem neobmedzenej finančnej pomoci dostupnej na podporu využívania udržateľných zdrojov energie v prípade verejných budov a budov na obchodné/priemyselné účely, až do 4 % z celkovej výšky vnútroštátnych súm v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, čo predstavuje 8 miliárd EUR). Takisto bude podporovať členské štáty v tom, aby lepšie využívali všetky dostupné finančné prostriedky, ako aj finančné prostriedky, ktoré môžu slúžiť ako stimul v oblasti investícií do energetickej účinnosti.

Komisia navyše preskúma možnosť ďalšieho rozvoja existujúcich iniciatív, akou je napríklad iniciatíva Inteligentné mestá (‚Plán SET‘, KOM(2009)0519) alebo využívanie rozpočtových prostriedkov v rámci programu Inteligentná energia pre Európu II, a to napríklad na účely výmeny poznatkov a technickej pomoci pri zriaďovaní revolvingových fondov na vnútroštátnej úrovni.

Komisia sa bude okrem toho zaoberať aj vypracovaním prehľadu a analýzy finančných mechanizmov, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú v členských štátoch, a zistenia zohľadní v úsilí podporovať šírenie najlepšej praxe v celej EÚ.

Napokon, Komisia bude v nadväznosti na analýzu uvedenú v článku 10 ods. 5 smernice 2010/31/EÚ uvažovať o ďalšom prípadnom vývoji finančných stimulov [aj v súvislosti s nástrojmi Únie uvedenými na tento účel v článku 10 ods. 5 písm. a)] a o ich najlepšom využití v oblasti investícií do zvyšovania energetickej hospodárnosti budov.“

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/161 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/161

---

Utorok 18. mája 2010Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 (zmena a doplnenie rozhodnutia č. 573/2007/ES) ***I

P7_TA(2010)0160

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES (KOM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD))

2011/C 161 E/26

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2009)0456),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 63 ods. 2 písm. b) Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0123/2009),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 3, článok 78 ods. 2 a článok 80 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A7-0125/2010),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

Utorok 18. mája 2010P7_TC1-COD(2009)0127

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 78 ods. 2 a článok 80,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Vzhľadom na vytvorenie spoločného programu Európskej únie pre presídľovanie, ktorého cieľom je zvýšenie úspešnosti úsilia ▐ v oblasti presídľovania
  v Únii
  poskytovať ochranu utečencom a maximalizácia strategických dosahov presídľovania prostredníctvom lepšieho zacielenia na osoby, pre ktoré je najviac potrebné presídliť sa, by sa mali na úrovni
  Únie
  pravidelne formulovať spoločné priority v oblasti presídľovania. |
| --- | --- |

(1)

Vzhľadom na vytvorenie spoločného programu Európskej únie pre presídľovanie, ktorého cieľom je zvýšenie úspešnosti úsilia ▐ v oblasti presídľovania
  v Únii
  poskytovať ochranu utečencom a maximalizácia strategických dosahov presídľovania prostredníctvom lepšieho zacielenia na osoby, pre ktoré je najviac potrebné presídliť sa, by sa mali na úrovni
  Únie
  pravidelne formulovať spoločné priority v oblasti presídľovania.

| (2) | V záujme dosiahnutia cieľov rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES (2) by mala byť
  Komisia
  splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie stanovujúcich spoločné ročné priority Únie, ktoré zohľadnia
  geografické regióny
  a štátnu príslušnosť a
  špecifické kategórie utečencov, ktorých je potrebné presídliť.
  Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie vrátane konzultácií s odborníkmi. |
| --- | --- |

(2)

V záujme dosiahnutia cieľov rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES (2) by mala byť
  Komisia
  splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie stanovujúcich spoločné ročné priority Únie, ktoré zohľadnia
  geografické regióny
  a štátnu príslušnosť a
  špecifické kategórie utečencov, ktorých je potrebné presídliť.
  Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie vrátane konzultácií s odborníkmi.

| (3) | Berúc do úvahy potreby v oblasti presídľovania, ktoré sa stanovia v rozhodnutí Komisie
  ustanovujúcom spoločné ročné priority Únie
  v oblasti presídľovania
  v súlade s týmto rozhodnutím
  , je takisto nevyhnutné poskytnúť dodatočnú finančnú podporu na presídlenie osôb v súvislosti s ▐ geografickými regiónmi a ▐ štátnymi príslušnosťami
  a
  so špecifickými kategóriami utečencov, ktorých je potrebné presídliť, ak sa presídlenie považuje za najvhodnejšie riešenie ich
  konkrétnych
  potrieb. |
| --- | --- |

(3)

Berúc do úvahy potreby v oblasti presídľovania, ktoré sa stanovia v rozhodnutí Komisie
  ustanovujúcom spoločné ročné priority Únie
  v oblasti presídľovania
  v súlade s týmto rozhodnutím
  , je takisto nevyhnutné poskytnúť dodatočnú finančnú podporu na presídlenie osôb v súvislosti s ▐ geografickými regiónmi a ▐ štátnymi príslušnosťami
  a
  so špecifickými kategóriami utečencov, ktorých je potrebné presídliť, ak sa presídlenie považuje za najvhodnejšie riešenie ich
  konkrétnych
  potrieb.

| (4) | V tejto súvislosti je vhodné prispôsobiť harmonogram, pokiaľ ide o lehotu na predloženie údajov nevyhnutných pre výpočet ročných prídelov pre členské štáty, o lehotu na predloženie viacročných programov členskými štátmi a o lehotu na prijatie rozhodnutí o financovaní Komisiou. |
| --- | --- |

(4)

V tejto súvislosti je vhodné prispôsobiť harmonogram, pokiaľ ide o lehotu na predloženie údajov nevyhnutných pre výpočet ročných prídelov pre členské štáty, o lehotu na predloženie viacročných programov členskými štátmi a o lehotu na prijatie rozhodnutí o financovaní Komisiou.

| (5) | S cieľom podporiť členské štáty, aby sa ich viac zapájalo do aktivít presídľovania, by sa členským štátom, ktoré sa na programe presídľovania zúčastňujú prvýkrát, mala poskytnúť dodatočná finančná podpora. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom podporiť členské štáty, aby sa ich viac zapájalo do aktivít presídľovania, by sa členským štátom, ktoré sa na programe presídľovania zúčastňujú prvýkrát, mala poskytnúť dodatočná finančná podpora.

| (6) | Takisto je nevyhnutné stanoviť pravidlá pre oprávnenosť na dodatočnú finančnú podporu na presídľovanie, |
| --- | --- |

(6)

Takisto je nevyhnutné stanoviť pravidlá pre oprávnenosť na dodatočnú finančnú podporu na presídľovanie,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie č. 573/2007/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | článok 13 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 5 sa stáva odsekom 3; |
| --- | --- | --- |

1.

článok 13 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 5 sa stáva odsekom 3;

| b) | odsek 3 sa stáva odsekom 4 a nahrádza sa takto:
  „4.   Členské štáty dostanú pevnú sumu 4 000 EUR na každú osobu
  presídlenú v súlade so spoločnými ročnými prioritami Únie
  v oblasti presídľovania,
  stanovenými podľa odsekov 6 a 7
  , s ohľadom na geografické regióny a štátnu príslušnosť ▐.


  Tieto kategórie ohrozených skupín utečencov sú považované za spoločné ročné priority Únie podľa odsekov 6 a 7, nezávisle od ročných priorít zohľadňujúcich geografické regióny a štátnu príslušnosť:








  — | deti a ženy, ktoré sú ohrozené, a to predovšetkým psychologickým, fyzickým alebo sexuálnym násilím alebo vykorisťovaním; |
| --- | --- | --- |

b)

odsek 3 sa stáva odsekom 4 a nahrádza sa takto:

„4.   Členské štáty dostanú pevnú sumu 4 000 EUR na každú osobu
  presídlenú v súlade so spoločnými ročnými prioritami Únie
  v oblasti presídľovania,
  stanovenými podľa odsekov 6 a 7
  , s ohľadom na geografické regióny a štátnu príslušnosť ▐.

Tieto kategórie ohrozených skupín utečencov sú považované za spoločné ročné priority Únie podľa odsekov 6 a 7, nezávisle od ročných priorít zohľadňujúcich geografické regióny a štátnu príslušnosť:

—

deti a ženy, ktoré sú ohrozené, a to predovšetkým psychologickým, fyzickým alebo sexuálnym násilím alebo vykorisťovaním;

| — | maloleté osoby bez sprievodu, pre ktoré je presídlenie v ich najlepšom záujme v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a Dohovorom Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa; |
| --- | --- |

—

maloleté osoby bez sprievodu, pre ktoré je presídlenie v ich najlepšom záujme v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a Dohovorom Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa;

| — | osoby, ktorých vážny zdravotný stav si vyžaduje osobitnú liečbu, najmä choroby, ktoré možno liečiť len po presídlení; |
| --- | --- |

—

osoby, ktorých vážny zdravotný stav si vyžaduje osobitnú liečbu, najmä choroby, ktoré možno liečiť len po presídlení;

| — | obete násilia a mučenia; |
| --- | --- |

—

obete násilia a mučenia;

| — | osoby, ktoré treba núdzovo alebo bezodkladne presídliť z právnych dôvodov a dôvodov ochrany.
  “; |
| --- | --- |

—

osoby, ktoré treba núdzovo alebo bezodkladne presídliť z právnych dôvodov a dôvodov ochrany.
  “;

| c) | vkladá sa tento odsek:




  „4a.
     
  Pre členské štáty, ktoré sa prvýkrát uchádzajú o financovanie podľa tohto článku, bude pevná suma na každú presídlenú osobu dosahovať 6 000 EUR v prvom kalendárnom roku a 5 000 EUR v druhom kalendárnom roku. V nasledujúcich rokoch bude pevná suma dosahovať výšku 4 000 EUR na každú presídlenú osobu. Dodatočná suma, ktorú nové zúčastňujúce sa členské štáty získajú počas prvých dvoch rokov svojej účasti, sa investuje do rozvoja udržateľného programu presídľovania.“
  ; |
| --- | --- |

c)

vkladá sa tento odsek:

„4a.
     
  Pre členské štáty, ktoré sa prvýkrát uchádzajú o financovanie podľa tohto článku, bude pevná suma na každú presídlenú osobu dosahovať 6 000 EUR v prvom kalendárnom roku a 5 000 EUR v druhom kalendárnom roku. V nasledujúcich rokoch bude pevná suma dosahovať výšku 4 000 EUR na každú presídlenú osobu. Dodatočná suma, ktorú nové zúčastňujúce sa členské štáty získajú počas prvých dvoch rokov svojej účasti, sa investuje do rozvoja udržateľného programu presídľovania.“
  ;

| d) | odsek 4 sa stáva odsekom 5 a nahrádza sa takto:
  „5.   Ak členský štát presídli osobu, ktorá patrí do viac ako jednej z kategórií uvedených v spoločných ročných prioritách
  Únie
  v oblasti presídľovania, stanovených v súlade s
  odsekmi 6 a 7
  , dostane pevnú sumu na túto osobu len raz.“; |
| --- | --- |

d)

odsek 4 sa stáva odsekom 5 a nahrádza sa takto:

„5.   Ak členský štát presídli osobu, ktorá patrí do viac ako jednej z kategórií uvedených v spoločných ročných prioritách
  Únie
  v oblasti presídľovania, stanovených v súlade s
  odsekmi 6 a 7
  , dostane pevnú sumu na túto osobu len raz.“;

| e) | odsek 6 sa nahrádza takto:
  „6.   
  V záujme splnenia cieľa tohto rozhodnutia urobiť presídlenie účinným nástrojom ochrany
  Komisia prijme rozhodnutie, ktorým stanoví spoločné ročné priority
  Únie
  v oblasti presídľovania
  prostredníctvom delegovaných aktov
  v súlade s
  článkom 52a a za podmienok uvedených v článkoch 52b a 52c.“
  ; |
| --- | --- |

e)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.   
  V záujme splnenia cieľa tohto rozhodnutia urobiť presídlenie účinným nástrojom ochrany
  Komisia prijme rozhodnutie, ktorým stanoví spoločné ročné priority
  Únie
  v oblasti presídľovania
  prostredníctvom delegovaných aktov
  v súlade s
  článkom 52a a za podmienok uvedených v článkoch 52b a 52c.“
  ;

| f) | dopĺňajú sa tieto odseky:


  „
  7.
     
  V prípade nepredvídaných mimoriadnych udalostí, ktoré si vyžadujú urýchlenú aktualizáciu spoločných ročných priorít Únie v oblasti presídľovania, sa na delegované akty prijaté podľa tohto článku uplatňuje postup ustanovený v článku 52d.




  8.
     Do dvadsiatich kalendárnych dní po oznámení rozhodnutia Komisie stanovujúceho spoločné ročné priority
  Únie
  v oblasti presídľovania v súlade s
  odsekmi 6 a 7
  členské štáty poskytnú Komisii odhad počtu osôb, ktoré presídlia v súlade
  s daným rozhodnutím
  počas budúceho kalendárneho roka. Komisia oznámi tieto
  odhady Európskemu parlamentu a Rade
  .


  9.
     
  Výsledky
  a
  dosah
  finančného stimulu na činnosť týkajúcu sa presídľovania v súlade so spoločnými ročnými prioritami
  Únie zahrnú
  členské štáty
  do svojich správy podľa
  článku 50 ods. 2 a Komisia
  do svojej správy podľa
  článku 50 ods. 3.“; |
| --- | --- |

f)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„
  7.
     
  V prípade nepredvídaných mimoriadnych udalostí, ktoré si vyžadujú urýchlenú aktualizáciu spoločných ročných priorít Únie v oblasti presídľovania, sa na delegované akty prijaté podľa tohto článku uplatňuje postup ustanovený v článku 52d.

8.
     Do dvadsiatich kalendárnych dní po oznámení rozhodnutia Komisie stanovujúceho spoločné ročné priority
  Únie
  v oblasti presídľovania v súlade s
  odsekmi 6 a 7
  členské štáty poskytnú Komisii odhad počtu osôb, ktoré presídlia v súlade
  s daným rozhodnutím
  počas budúceho kalendárneho roka. Komisia oznámi tieto
  odhady Európskemu parlamentu a Rade
  .

9.
     
  Výsledky
  a
  dosah
  finančného stimulu na činnosť týkajúcu sa presídľovania v súlade so spoločnými ročnými prioritami
  Únie zahrnú
  členské štáty
  do svojich správy podľa
  článku 50 ods. 2 a Komisia
  do svojej správy podľa
  článku 50 ods. 3.“;

| 2. | článok 20 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Komisia poskytne každý rok do 1. septembra až do roku 2013 členským štátom odhad súm, ktoré sa im pridelia na nasledujúci kalendárny rok z celkových rozpočtových prostriedkov pridelených v rámci ročného rozpočtového postupu, pričom tento odhad sa vypočíta podľa článku 13.“; |
| --- | --- | --- |

2.

článok 20 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Komisia poskytne každý rok do 1. septembra až do roku 2013 členským štátom odhad súm, ktoré sa im pridelia na nasledujúci kalendárny rok z celkových rozpočtových prostriedkov pridelených v rámci ročného rozpočtového postupu, pričom tento odhad sa vypočíta podľa článku 13.“;

| b) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Členské štáty predložia Komisii každý rok do 1. decembra až do roku 2013 návrh ročného programu na nasledujúci rok, vypracovaný v súlade s viacročným programom a obsahujúci tieto informácie:






  a) | všeobecné pravidlá výberu projektov, ktoré sa majú financovať v rámci ročného programu; |
| --- | --- | --- |

b)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty predložia Komisii každý rok do 1. decembra až do roku 2013 návrh ročného programu na nasledujúci rok, vypracovaný v súlade s viacročným programom a obsahujúci tieto informácie:

a)

všeobecné pravidlá výberu projektov, ktoré sa majú financovať v rámci ročného programu;

| b) | opis akcií, ktoré sa majú podporiť v rámci ročného programu; |
| --- | --- |

b)

opis akcií, ktoré sa majú podporiť v rámci ročného programu;

| c) | navrhované rozčlenenie finančných príspevkov z fondu medzi rôzne akcie programu a údaj o sume požadovanej na pokrytie technickej pomoci podľa článku 16 na účel plnenia ročného programu.“; |
| --- | --- |

c)

navrhované rozčlenenie finančných príspevkov z fondu medzi rôzne akcie programu a údaj o sume požadovanej na pokrytie technickej pomoci podľa článku 16 na účel plnenia ročného programu.“;

| c) | tretí pododsek odseku 5 sa nahrádza takto:
  „Komisia do 1. apríla príslušného roka prijme rozhodnutie o financovaní, ktorým sa schvaľuje ročný program. V rozhodnutí sa uvedie suma pridelená príslušnému členskému štátu a obdobie, za ktoré sú výdavky oprávnené.“; |
| --- | --- |

c)

tretí pododsek odseku 5 sa nahrádza takto:

„Komisia do 1. apríla príslušného roka prijme rozhodnutie o financovaní, ktorým sa schvaľuje ročný program. V rozhodnutí sa uvedie suma pridelená príslušnému členskému štátu a obdobie, za ktoré sú výdavky oprávnené.“;

| 3. | do článku 35 sa dopĺňa tento odsek:
  „5.   Pevná suma 4 000 EUR na každú presídlenú osobu pridelená členskému štátu sa priznáva ako jednorazová suma na každú úspešne presídlenú osobu.“; |
| --- | --- |

3.

do článku 35 sa dopĺňa tento odsek:

„5.   Pevná suma 4 000 EUR na každú presídlenú osobu pridelená členskému štátu sa priznáva ako jednorazová suma na každú úspešne presídlenú osobu.“;

| 4. | vkladajú sa tieto články:



  „Článok 52a


  Vykonávanie delegovania právomoci



  1.
     
  Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 13 ods. 6 a 7 sa Komisii udeľuje na obdobie uvedené v článku 1 prvý odsek.




  2.
     
  Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.




  3.
     
  Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 52b a 52c. Pokiaľ sa to vyžaduje zo závažných naliehavých dôvodov, uplatňuje sa postup ustanovený v článku 52d.



  Článok 52b


  Odvolanie delegovania právomoci



  1.
     
  Delegovanie právomocí uvedené v článku 13 ods. 6 a 7 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.




  2.
     
  Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomocí odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať, a možné dôvody odvolania.




  3.
     
  Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť už účinných delegovaných aktov. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.



  Článok 52c


  Námietky voči delegovaným aktom



  1.
     
  Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote jedného mesiaca odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o jeden mesiac.




  2.
     
  Ak do uplynutia uvedenej lehoty Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený.




  3.
     
  Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.



  Článok 52d


  Postup pre naliehavé prípady



  1.
     
  Delegované akty prijaté podľa tohto článku nadobúdajú účinnosť okamžite a uplatňujú sa, pokiaľ nie je voči nim v súlade s odsekom 2 vznesená námietka. V oznámení o delegovanom akte podľa tohto článku zaslanom Európskemu parlamentu a Rade sa uvedú dôvody použitia postupu pre naliehavé prípady.




  2.
     
  Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu prijatému podľa tohto článku vzniesť námietku v lehote troch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. V takomto prípade sa akt prestane uplatňovať. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“. |
| --- | --- |

4.

vkladajú sa tieto články:

„Článok 52a

Vykonávanie delegovania právomoci

1.
     
  Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 13 ods. 6 a 7 sa Komisii udeľuje na obdobie uvedené v článku 1 prvý odsek.

2.
     
  Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

3.
     
  Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 52b a 52c. Pokiaľ sa to vyžaduje zo závažných naliehavých dôvodov, uplatňuje sa postup ustanovený v článku 52d.

Článok 52b

Odvolanie delegovania právomoci

1.
     
  Delegovanie právomocí uvedené v článku 13 ods. 6 a 7 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.

2.
     
  Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomocí odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať, a možné dôvody odvolania.

3.
     
  Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť už účinných delegovaných aktov. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 52c

Námietky voči delegovaným aktom

1.
     
  Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote jedného mesiaca odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o jeden mesiac.

2.
     
  Ak do uplynutia uvedenej lehoty Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený.

3.
     
  Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.

Článok 52d

Postup pre naliehavé prípady

1.
     
  Delegované akty prijaté podľa tohto článku nadobúdajú účinnosť okamžite a uplatňujú sa, pokiaľ nie je voči nim v súlade s odsekom 2 vznesená námietka. V oznámení o delegovanom akte podľa tohto článku zaslanom Európskemu parlamentu a Rade sa uvedú dôvody použitia postupu pre naliehavé prípady.

2.
     
  Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu prijatému podľa tohto článku vzniesť námietku v lehote troch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. V takomto prípade sa akt prestane uplatňovať. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť nasledujúci deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 18. mája 2010.

1

(2)  

  Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 1.

2

Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 1.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/166

---

Utorok 18. mája 2010Prechod zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 1104/2008) *

P7_TA(2010)0161

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1104/2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (KOM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE))

2011/C 161 E/27

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2009)0508),

so zreteľom na články 66 a 67 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0244/2009),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 74 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a stanovisko Výboru pre rozpočet (A7-0126/2010),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | bez ohľadu na skutočnosť, že Rada považuje scenár SIS 1+ RE za náhradný plán v prípade zlyhania systému SIS II, si Európsky parlament, ako spoluzákonodarca pri ustanovovaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (nariadenie (ES) č. 1987/2006 (1) a rozpočtový orgán, vyhradzuje právo zadržať prostriedky, ktoré sa majú v rozpočte na rok 2011 vyčleniť na rozvoj systému SIS II, ako rezervu, aby mohol zabezpečiť plnú parlamentnú kontrolu a dohľad nad postupom; |
| --- | --- |

2.

bez ohľadu na skutočnosť, že Rada považuje scenár SIS 1+ RE za náhradný plán v prípade zlyhania systému SIS II, si Európsky parlament, ako spoluzákonodarca pri ustanovovaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (nariadenie (ES) č. 1987/2006 (1) a rozpočtový orgán, vyhradzuje právo zadržať prostriedky, ktoré sa majú v rozpočte na rok 2011 vyčleniť na rozvoj systému SIS II, ako rezervu, aby mohol zabezpečiť plnú parlamentnú kontrolu a dohľad nad postupom;

| 3. | vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 ZFEÚ; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 ZFEÚ;

| 4. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 5. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

5.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

6.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

| TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU | POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 |
| Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt


  Odôvodnenie 3 |
| (3) | Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu. |

TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU

POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 3

(3)

Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu.

| (3) | Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu.
  V prípade zlyhania súčasného projektu SIS II by sa malo po testovaní navrhnúť alternatívne technické riešenie a všetkým stranám, ktorých sa to týka, by sa mali objasniť všetky finančné dôsledky. |
| --- | --- |

(3)

Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu.
  V prípade zlyhania súčasného projektu SIS II by sa malo po testovaní navrhnúť alternatívne technické riešenie a všetkým stranám, ktorých sa to týka, by sa mali objasniť všetky finančné dôsledky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 4

| (4) | Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces. Mala by sa zriadiť skupina expertov, ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru. |
| --- | --- |

(4)

Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces. Mala by sa zriadiť skupina expertov, ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru.

| (4) | Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces.
  V záveroch Rady o SIS II z 26. až 27. februára 2009 a zo 4. až 5. júna 2009 bolo stanovené zriadenie neformálnej skupiny zloženej z expertov členských štátov s názvom Rada pre globálne riadenie programu, ktorej cieľom je posilniť spoluprácu a zabezpečovať priamu podporu členských štátov centrálnemu projektu SIS II. Preto by sa mala v rámci tohto nariadenia oficiálne
  zriadiť skupina expertov
  s názvom Rada pre globálne riadenie programu (GPMB),
  ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru.
  S cieľom zaručiť účinnosť a efektívnosť nákladov by GPMB mala mať stálych členov a ich počet by mal byť obmedzený. |
| --- | --- |

(4)

Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces.
  V záveroch Rady o SIS II z 26. až 27. februára 2009 a zo 4. až 5. júna 2009 bolo stanovené zriadenie neformálnej skupiny zloženej z expertov členských štátov s názvom Rada pre globálne riadenie programu, ktorej cieľom je posilniť spoluprácu a zabezpečovať priamu podporu členských štátov centrálnemu projektu SIS II. Preto by sa mala v rámci tohto nariadenia oficiálne
  zriadiť skupina expertov
  s názvom Rada pre globálne riadenie programu (GPMB),
  ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru.
  S cieľom zaručiť účinnosť a efektívnosť nákladov by GPMB mala mať stálych členov a ich počet by mal byť obmedzený.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 6

| (6) | V záujme vybudovania funkcií SIS II by sa mal ustanoviť technický plán pre prípad nepredvídaných okolností.
  Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa
  preto
  mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II. |
| --- | --- |

(6)

V záujme vybudovania funkcií SIS II by sa mal ustanoviť technický plán pre prípad nepredvídaných okolností.
  Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa
  preto
  mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II.

| (6) | Je potrebné prispôsobiť právny rámec, aby bolo možné prejsť na eventuálne alternatívne technické riešenie, ak testy ukážu, že SIS II nemožno úspešne realizovať.
  Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II.
  Akékoľvek alternatívne technické riešenie by malo byť založené na najlepších dostupných technológiách, malo by byť nákladovo efektívne a vykonávané v súlade s presným a primeraným harmonogramom. Komisia by mala včas predložiť dôkladné posúdenie rozpočtu z hľadiska nákladov súvisiacich s takýmto alternatívnym technickým riešením. Malo by sa jednoznačne uviesť, že právny rámec ustanovený nariadením (ES) č. 1987/2006 platí pre všetky riešenia, bez ohľadu na ich technickú povahu. |
| --- | --- |

(6)

Je potrebné prispôsobiť právny rámec, aby bolo možné prejsť na eventuálne alternatívne technické riešenie, ak testy ukážu, že SIS II nemožno úspešne realizovať.
  Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II.
  Akékoľvek alternatívne technické riešenie by malo byť založené na najlepších dostupných technológiách, malo by byť nákladovo efektívne a vykonávané v súlade s presným a primeraným harmonogramom. Komisia by mala včas predložiť dôkladné posúdenie rozpočtu z hľadiska nákladov súvisiacich s takýmto alternatívnym technickým riešením. Malo by sa jednoznačne uviesť, že právny rámec ustanovený nariadením (ES) č. 1987/2006 platí pre všetky riešenia, bez ohľadu na ich technickú povahu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 16 a (nové)

| (16a) | Keďže Európsky parlament je ako spoluzákonodarca zodpovedný za zriadenie, prevádzku a využívanie Schengenského informačného systému druhej generácie, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 1987/2006, a keďže prechod je financovaný z rozpočtu Únie, za ktorý je takisto spoluzodpovedný, mal by byť zapojený do rozhodovacieho procesu týkajúceho sa prechodu. Predtým, než sa prejde na nový Schengenský informačný systém, malo by sa na základe informácií o výsledkoch testov, ktoré poskytla Komisia, vyžiadať priaznivé stanovisko Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

(16a)

Keďže Európsky parlament je ako spoluzákonodarca zodpovedný za zriadenie, prevádzku a využívanie Schengenského informačného systému druhej generácie, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 1987/2006, a keďže prechod je financovaný z rozpočtu Únie, za ktorý je takisto spoluzodpovedný, mal by byť zapojený do rozhodovacieho procesu týkajúceho sa prechodu. Predtým, než sa prejde na nový Schengenský informačný systém, malo by sa na základe informácií o výsledkoch testov, ktoré poskytla Komisia, vyžiadať priaznivé stanovisko Európskeho parlamentu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 5

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod -1 (nový)

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 1 – odsek 1

| -1. | Článok 1 ods. 1 sa nahrádza takto:



  „1.   Schengenský informačný systém (SIS) zriadený v súlade s ustanoveniami hlavy IV Schengenského dohovoru z roku 1990 (SIS 1+) sa nahrádza novým systémom, Schengenským informačným systémom II (SIS II), alebo akýmkoľvek iným alternatívnym technickým riešením, ktoré je založené na najlepších dostupných technológiách, a je primeraný z hľadiska presného harmonogramu jeho realizácie a nákladovej efektívnosti. Zriadenie, prevádzka a využívanie tohto nového systému sú upravené v nariadení (ES) č. 1987/2006.“ |
| --- | --- |

-1.

Článok 1 ods. 1 sa nahrádza takto:

„1.   Schengenský informačný systém (SIS) zriadený v súlade s ustanoveniami hlavy IV Schengenského dohovoru z roku 1990 (SIS 1+) sa nahrádza novým systémom, Schengenským informačným systémom II (SIS II), alebo akýmkoľvek iným alternatívnym technickým riešením, ktoré je založené na najlepších dostupných technológiách, a je primeraný z hľadiska presného harmonogramu jeho realizácie a nákladovej efektívnosti. Zriadenie, prevádzka a využívanie tohto nového systému sú upravené v nariadení (ES) č. 1987/2006.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 6

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod -1 a (nový)

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 1 – odsek 1 a (nový)

| -1a. | V článku 1 sa vkladá tento odsek:




  „1a.
     
  Ak sa súčasný projekt SIS II zastaví a realizuje sa alternatívne technické riešenie, odkazy na SIS II v tomto nariadení sa považujú za odkazy na toto alternatívne technické riešenie.“ |
| --- | --- |

-1a.

V článku 1 sa vkladá tento odsek:

„1a.
     
  Ak sa súčasný projekt SIS II zastaví a realizuje sa alternatívne technické riešenie, odkazy na SIS II v tomto nariadení sa považujú za odkazy na toto alternatívne technické riešenie.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 3

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 11 – odsek 2

2.   Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, vykonajú prechod z N.SIS na N.SIS II s využitím dočasnej architektúry prechodu a s podporou Francúzska a Komisie.

2.   Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, vykonajú prechod z N.SIS na N.SIS II s využitím dočasnej architektúry prechodu a s podporou Francúzska a Komisie
  najneskôr do 31. decembra 2011. Ak sa realizuje alternatívne technické riešenie uvedené v článku 11 ods. 5a, tento dátum sa môže zmeniť v súlade s postupom stanoveným v článku 17 ods. 2.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 3 a (nový)

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 11 – odsek 5

| 3a. | Článok 11 ods. 5 sa nahrádza takto:



  „5.   Prepnutie, ktoré sa plánuje v rámci procesu prechodu, sa vykoná po odsúhlasení uvedenom v článku 8 ods. 7 a potom, ako Európsky parlament zaujme kladné stanovisko na základe informácií o výsledkoch skúšky, ktoré poskytla Komisia v súlade s článkom 55 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1987/2006.“ |
| --- | --- |

3a.

Článok 11 ods. 5 sa nahrádza takto:

„5.   Prepnutie, ktoré sa plánuje v rámci procesu prechodu, sa vykoná po odsúhlasení uvedenom v článku 8 ods. 7 a potom, ako Európsky parlament zaujme kladné stanovisko na základe informácií o výsledkoch skúšky, ktoré poskytla Komisia v súlade s článkom 55 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1987/2006.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 3 b (nový)

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 11 – odsek 5 a (nový)

| 3b. | V článku 11 sa dopĺňa tento odsek:




  „5a.
     
  Vývoj SIS II sa môže dosiahnuť realizáciou alternatívneho technického riešenia.“ |
| --- | --- |

3b.

V článku 11 sa dopĺňa tento odsek:

„5a.
     
  Vývoj SIS II sa môže dosiahnuť realizáciou alternatívneho technického riešenia.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 3 c (nový)

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 14 – odsek 5 a (nový)

| 3c. | V článku 14 sa dopĺňa tento odsek:




  „5a.
     
  Komisia vypracuje a vykoná balík dodatočných opatrení, s cieľom zabrániť úniku osobných údajov z databázy a zabezpečiť ochranu osobných údajov počas celého obdobia testovania a prechodu zo systému SIS I na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II).“ |
| --- | --- |

3c.

V článku 14 sa dopĺňa tento odsek:

„5a.
     
  Komisia vypracuje a vykoná balík dodatočných opatrení, s cieľom zabrániť úniku osobných údajov z databázy a zabezpečiť ochranu osobných údajov počas celého obdobia testovania a prechodu zo systému SIS I na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II).“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 17a – odsek 1

1.   Bez toho, aby boli dotknuté príslušné povinnosti a činnosti Komisie, Francúzska a členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, sa týmto zriaďuje skupina technických expertov nazvaná „Rada pre globálne riadenie programu“ (ďalej len „GPMB“). GPMB poskytuje fórum na koordináciu centrálneho a vnútroštátnych projektov SIS II.

1.   Bez toho, aby boli dotknuté príslušné povinnosti a činnosti Komisie, Francúzska a členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, sa týmto zriaďuje skupina technických expertov nazvaná „Rada pre globálne riadenie programu“ (ďalej len „GPMB“). GPMB zabezpečuje fórum na
  pomoc vývoju centrálneho projektu SIS II. Uľahčuje zosúladenie a zabezpečuje
  koordináciu centrálneho a vnútroštátnych projektov SIS II.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 12

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 17a – odsek 2

2.   Radu GPMB tvorí maximálne 10
  expertov
  . Maximálne osem
  expertov
  a rovnaký počet náhradníkov určia členské štáty konajúce v rámci Rady. Dvoch
  expertov
  a dvoch náhradníkov určí spomedzi úradníkov Komisie generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie. Na stretnutiach GPMB sa môžu zúčastniť aj
  iní
  úradníci Komisie
  , ktorí sú zainteresovaní na preberaných otázkach.

2.   GPMB tvorí najviac 10
  členov
  ,
  ktorí sú schopní aktívne sa podieľať na vývoji SIS II a ktorí sa pravidelne stretávajú
  . Najviac osem
  členov
  a rovnaký počet náhradníkov určia členské štáty konajúce v rámci Rady.
  Najviac
  dvoch
  členov
  a dvoch náhradníkov určí spomedzi úradníkov Komisie generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie. Na stretnutiach GPMB sa
  na náklady svojej príslušnej administratívy alebo inštitúcie
  môžu zúčastniť aj
  záujemcovia z radov poslancov alebo príslušní úradníci Európskeho parlamentu, experti z členských štátov a
  úradníci Komisie
  , ktorí sú priamo zapojení do vývoja projektu SIS II. GPMB môže na svoje stretnutia prizvať aj iných expertov tak, ako sa stanovuje v referenčnom rámci, a to na náklady ich príslušnej administratívy, inštitúcie alebo spoločnosti.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 17a – odsek 5

5.   GPMB vypracuje svoj vlastný referenčný rámec. Tento rámec nadobudne účinnosť potom, čo generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie vydá k nemu kladné stanovisko.

5.   GPMB vypracuje svoj vlastný referenčný rámec. Tento rámec nadobudne účinnosť potom, čo generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie vydá k nemu kladné stanovisko.
  Referenčný rámec GPMB obsahuje požiadavku vypracúvať pravidelné správy a predkladať ich Európskemu parlamentu, aby sa zabezpečila plná parlamentná kontrola a dohľad.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 14

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 17a – odsek 6

6.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 2, administratívne náklady na činnosť GPMB a súvisiace cestovné výdavky sa hradia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, pokiaľ nie sú hradené z iných zdrojov. Pokiaľ ide o cestovné výdavky expertov v GPMB určených členskými štátmi konajúcimi v rámci Rady a expertov pozvaných podľa odseku 3 tohto článku, ktoré vzniknú v súvislosti s prácou GPMB, uplatňujú sa „Pravidlá o úhrade nákladov pre expertov, ktorí boli pozvaní na zasadnutia Komisie“ vydané Komisiou.

6.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 2, administratívne náklady na činnosť GPMB a súvisiace cestovné výdavky sa hradia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, pokiaľ nie sú hradené z iných zdrojov. Pokiaľ ide o cestovné výdavky expertov v GPMB určených členskými štátmi konajúcimi v rámci Rady a expertov pozvaných podľa odseku 3 tohto článku, ktoré vzniknú v súvislosti s prácou GPMB, uplatňujú sa „Pravidlá o úhrade nákladov pre expertov, ktorí boli pozvaní na zasadnutia Komisie“ vydané Komisiou.
  Finančné prostriedky potrebné na krytie nákladov na stretnutia GPMB sa pridelia z rozpočtových prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti vyčlenené vo finančnom plánovaní na obdobie rokov 2010 – 2013 na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II).

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15

Proposal for a regulation - amending act

Článok 1 – bod 5

Nariadenie (ES) č. 1104/2008

Článok 19

Jeho účinnosť sa končí v deň, ktorý stanoví Rada konajúca v súlade s článkom 55 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1987/2006.

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
  Jeho účinnosť sa končí v deň, ktorý stanoví Rada konajúca v súlade s článkom 55 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1987/2006
  , a v každom prípade najneskôr 31. decembra 2013.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4).

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/172 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/172

---

Utorok 18. mája 2010Prechod zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (zmena a doplnenie rozhodnutia 2008/839/SVV) *

P7_TA(2010)0162

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (KOM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE))

2011/C 161 E/28

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2010)0015),

so zreteľom na článok 74 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0040/2010),

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a stanovisko Výboru pre rozpočet (A7-0127/2010),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | bez ohľadu na skutočnosť, že Rada považuje scenár SIS 1+ RE za náhradný plán v prípade zlyhania systému SIS II, si Európsky parlament, ako spoluzákonodarca pri ustanovovaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (nariadenie (ES) č. 1987/2006) (1) a rozpočtový orgán, vyhradzuje právo zadržať prostriedky, ktoré sa majú v rozpočte na rok 2011 vyčleniť na rozvoj systému SIS II, ako rezervu, aby mohol zabezpečiť plnú parlamentnú kontrolu a dohľad nad postupom; |
| --- | --- |

2.

bez ohľadu na skutočnosť, že Rada považuje scenár SIS 1+ RE za náhradný plán v prípade zlyhania systému SIS II, si Európsky parlament, ako spoluzákonodarca pri ustanovovaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (nariadenie (ES) č. 1987/2006) (1) a rozpočtový orgán, vyhradzuje právo zadržať prostriedky, ktoré sa majú v rozpočte na rok 2011 vyčleniť na rozvoj systému SIS II, ako rezervu, aby mohol zabezpečiť plnú parlamentnú kontrolu a dohľad nad postupom;

| 3. | vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 ZFEÚ; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 ZFEÚ;

| 4. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 5. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

5.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

6.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

| TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU | POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 |
| Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt


  Odôvodnenie 3 |
| (3) | Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu. |

TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU

POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 3

(3)

Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu.

| (3) | Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu.
  V prípade zlyhania súčasného projektu SIS II by sa malo po testovaní navrhnúť alternatívne technické riešenie a všetkým stranám, ktorých sa to týka, by sa mali objasniť všetky finančné dôsledky. |
| --- | --- |

(3)

Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu.
  V prípade zlyhania súčasného projektu SIS II by sa malo po testovaní navrhnúť alternatívne technické riešenie a všetkým stranám, ktorých sa to týka, by sa mali objasniť všetky finančné dôsledky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 4

| (4) | Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces. Mala by sa zriadiť skupina expertov, ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru. |
| --- | --- |

(4)

Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces. Mala by sa zriadiť skupina expertov, ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru.

| (4) | Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces.
  V záveroch Rady o SIS II z 26. až 27. februára 2009 a zo 4. až 5. júna 2009 bolo stanovené zriadenie neformálnej skupiny zloženej z expertov členských štátov s názvom Rada pre globálne riadenie programu, ktorej cieľom je posilniť spoluprácu a zabezpečovať priamu podporu členských štátov centrálnemu projektu SIS II. Preto by sa mala v rámci tohto nariadenia oficiálne
  zriadiť skupina expertov
  s názvom Rada pre globálne riadenie programu (GPMB)
  , ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru.
  V záujme zabezpečenia účinnosti a efektívnosti nákladov by GPMB mali tvoriť stáli členovia, ktorých počet by mal byť obmedzený. |
| --- | --- |

(4)

Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces.
  V záveroch Rady o SIS II z 26. až 27. februára 2009 a zo 4. až 5. júna 2009 bolo stanovené zriadenie neformálnej skupiny zloženej z expertov členských štátov s názvom Rada pre globálne riadenie programu, ktorej cieľom je posilniť spoluprácu a zabezpečovať priamu podporu členských štátov centrálnemu projektu SIS II. Preto by sa mala v rámci tohto nariadenia oficiálne
  zriadiť skupina expertov
  s názvom Rada pre globálne riadenie programu (GPMB)
  , ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru.
  V záujme zabezpečenia účinnosti a efektívnosti nákladov by GPMB mali tvoriť stáli členovia, ktorých počet by mal byť obmedzený.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 6

| (6) | V záujme vybudovania funkcií SIS II by sa mal ustanoviť technický plán pre prípad nepredvídaných okolností.
  Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa
  preto
  mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II. |
| --- | --- |

(6)

V záujme vybudovania funkcií SIS II by sa mal ustanoviť technický plán pre prípad nepredvídaných okolností.
  Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa
  preto
  mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II.

| (6) | Je potrebné prispôsobiť právny rámec, aby bolo možné prejsť na eventuálne alternatívne technické riešenie, ak testy ukážu, že SIS II nemožno úspešne realizovať.
  Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II.
  Akékoľvek alternatívne technické riešenie by malo byť založené na najlepších dostupných technológiách, malo by byť nákladovo efektívne a vykonávané v súlade s presným a primeraným harmonogramom. Komisia by mala včas predložiť dôkladné posúdenie rozpočtu z hľadiska nákladov súvisiacich s takýmto alternatívnym technickým riešením. Malo by sa výslovne stanoviť, že právny rámec stanovený rozhodnutím 2007/533/SVV sa vzťahuje na všetky technické riešenia, bez ohľadu na ich technickú povahu. |
| --- | --- |

(6)

Je potrebné prispôsobiť právny rámec, aby bolo možné prejsť na eventuálne alternatívne technické riešenie, ak testy ukážu, že SIS II nemožno úspešne realizovať.
  Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II.
  Akékoľvek alternatívne technické riešenie by malo byť založené na najlepších dostupných technológiách, malo by byť nákladovo efektívne a vykonávané v súlade s presným a primeraným harmonogramom. Komisia by mala včas predložiť dôkladné posúdenie rozpočtu z hľadiska nákladov súvisiacich s takýmto alternatívnym technickým riešením. Malo by sa výslovne stanoviť, že právny rámec stanovený rozhodnutím 2007/533/SVV sa vzťahuje na všetky technické riešenia, bez ohľadu na ich technickú povahu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 16 a (nové)

| (16a) | Keďže Európsky parlament je ako spoluzákonodarca zodpovedný za zriadenie, prevádzku a využívanie Schengenského informačného systému druhej generácie, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 1987/2006, a keďže prechod je financovaný z rozpočtu Únie, za ktorý je takisto spoluzodpovedný, mal by byť zapojený do rozhodovacieho procesu týkajúceho sa prechodu. Pred tým, než sa prejde na nový Schengenský informačný systém, malo by sa na základe informácií o výsledkoch testov, ktoré poskytla Komisia, vyžiadať priaznivé stanovisko Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

(16a)

Keďže Európsky parlament je ako spoluzákonodarca zodpovedný za zriadenie, prevádzku a využívanie Schengenského informačného systému druhej generácie, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 1987/2006, a keďže prechod je financovaný z rozpočtu Únie, za ktorý je takisto spoluzodpovedný, mal by byť zapojený do rozhodovacieho procesu týkajúceho sa prechodu. Pred tým, než sa prejde na nový Schengenský informačný systém, malo by sa na základe informácií o výsledkoch testov, ktoré poskytla Komisia, vyžiadať priaznivé stanovisko Európskeho parlamentu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 5

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod -1 (nový)

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 1 – odsek 1

| -1. | V článku 1 sa odsek 1 nahrádza takto:



  „1.   Schengenský informačný systém (SIS 1+) zriadený podľa ustanovení hlavy IV Schengenského dohovoru sa nahrádza novým systémom – Schengenským informačným systémom II (SIS II) alebo akýmkoľvek alternatívnym technickým riešením, ktoré je založené na najlepších dostupných technológiách a je primeraný z hľadiska presného harmonogramu jeho realizácie a nákladovej efektívnosti. Zriadenie, prevádzka a využívanie nového systému sa riadia rozhodnutím 2007/533/SVV.“ |
| --- | --- |

-1.

V článku 1 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Schengenský informačný systém (SIS 1+) zriadený podľa ustanovení hlavy IV Schengenského dohovoru sa nahrádza novým systémom – Schengenským informačným systémom II (SIS II) alebo akýmkoľvek alternatívnym technickým riešením, ktoré je založené na najlepších dostupných technológiách a je primeraný z hľadiska presného harmonogramu jeho realizácie a nákladovej efektívnosti. Zriadenie, prevádzka a využívanie nového systému sa riadia rozhodnutím 2007/533/SVV.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 6

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod -1 a (nový)

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 1 – odsek 1 a (nový)

| -1a. | V článku 1 sa vkladá tento odsek:




  „1a.
     
  Ak sa súčasný projekt SIS II zastaví a realizuje sa alternatívne technické riešenie, odkazy na SIS II v tomto nariadení sa považujú za odkazy na toto alternatívne technické riešenie.“ |
| --- | --- |

-1a.

V článku 1 sa vkladá tento odsek:

„1a.
     
  Ak sa súčasný projekt SIS II zastaví a realizuje sa alternatívne technické riešenie, odkazy na SIS II v tomto nariadení sa považujú za odkazy na toto alternatívne technické riešenie.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 3

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 11 – odsek 2

2.   Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, vykonajú prechod z N.SIS na N.SIS II s využitím dočasnej architektúry prechodu s podporou Francúzska a Komisie.

2.   Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, vykonajú prechod z N.SIS na N.SIS II s využitím dočasnej architektúry prechodu s podporou Francúzska a Komisie
  najneskôr do 31. decembra 2011. Ak sa realizuje alternatívne technické riešenie v zmysle článku 11 ods. 5a, možno tento dátum zmeniť v súlade s postupom upraveným v článku 17 ods. 2.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 3 a (nový)

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 11 – odsek 5

| 3a. | V článku 11 sa odsek 5 nahrádza takto:




  „5.
     Prepnutie, ktoré sa plánuje v rámci procesu prechodu, sa vykoná po kontrole platnosti uvedenej v článku 8 ods. 7 a potom, ako Parlament predložil priaznivé stanovisko na základe informácií o výsledkoch testov, ktoré poskytla Komisia v súlade s článkom 71 ods. 4 rozhodnutia 2007/533/SVV.“ |
| --- | --- |

3a.

V článku 11 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.
     Prepnutie, ktoré sa plánuje v rámci procesu prechodu, sa vykoná po kontrole platnosti uvedenej v článku 8 ods. 7 a potom, ako Parlament predložil priaznivé stanovisko na základe informácií o výsledkoch testov, ktoré poskytla Komisia v súlade s článkom 71 ods. 4 rozhodnutia 2007/533/SVV.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 3 b (nový)

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 11 – odsek 5 a (nový)

| 3b. | V článku 11 sa vkladá tento odsek:




  „5a.
     
  Vývoj SIS II sa môže dosiahnuť realizáciou alternatívneho technického riešenia.“ |
| --- | --- |

3b.

V článku 11 sa vkladá tento odsek:

„5a.
     
  Vývoj SIS II sa môže dosiahnuť realizáciou alternatívneho technického riešenia.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 3 c (nový)

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 14 – odsek 5 a (nový)

| 3c. | V článku 14 sa vkladá tento odsek:




  „5a.
     
  Komisia vypracuje a vykonáva balík dodatočných opatrení s cieľom zabrániť úniku osobných údajov z databázy a zabezpečiť ochranu osobných údajov na celé obdobie testovania a prechodu zo systému SIS I na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II).“ |
| --- | --- |

3c.

V článku 14 sa vkladá tento odsek:

„5a.
     
  Komisia vypracuje a vykonáva balík dodatočných opatrení s cieľom zabrániť úniku osobných údajov z databázy a zabezpečiť ochranu osobných údajov na celé obdobie testovania a prechodu zo systému SIS I na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II).“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 17a – odsek 1

1.   Bez toho, aby boli dotknuté príslušné povinnosti a činnosti Komisie, Francúzska a členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, sa týmto zriaďuje skupina technických expertov nazývaná „Rada pre globálne riadenie programu“ (ďalej len „GPMB“). GPMB poskytuje fórum na koordináciu centrálneho a vnútroštátnych projektov SIS II.

1.   Bez toho, aby boli dotknuté príslušné povinnosti a činnosti Komisie, Francúzska a členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, sa týmto zriaďuje skupina technických expertov nazývaná „Rada pre globálne riadenie programu“ (ďalej len „GPMB“). GPMB zabezpečuje fórum na
  pomoc vývoju centrálneho systému SIS II. Uľahčuje zosúladenie a zabezpečuje
  koordináciu centrálneho a vnútroštátnych projektov SIS II.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 12

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 17a – odsek 2

2.   GPMB pozostáva z maximálneho počtu 10
  expertov
  . Maximálny počet osem
  expertov
  a rovnaký počet náhradníkov určia členské štáty konajúce v rámci Rady. Dvoch
  expertov
  a dvoch náhradníkov určí spomedzi úradníkov Komisie generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie. Na stretnutiach GPMB sa môžu zúčastniť aj
  iní
  úradníci Komisie
  , ktorí sú zainteresovaní v preberaných otázkach
  .

2.   GPMB tvorí najviac 10
  členov, ktorí sú schopní aktívne sa podieľať na vývoji SIS II a ktorí sa pravidelne stretávajú. Najviac osem
  členov
  a rovnaký počet náhradníkov určia členské štáty konajúce v rámci Rady.
  Najviac
  dvoch
  členov
  a dvoch náhradníkov určí spomedzi úradníkov Komisie generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie. Na stretnutiach GPMB sa
  na náklady svojej príslušnej administratívy alebo inštitúcie
  môžu zúčastniť aj
  záujemcovia z radov poslancov alebo príslušní úradníci Európskeho parlamentu, experti z členských štátov a
  úradníci Komisie
  priamo zapojení do vývoja projektu SIS II. GPMB môže na svoje stretnutia prizvať aj iných expertov tak, ako sa stanovuje v referenčnom rámci, a to na náklady ich príslušnej administratívy, inštitúcie alebo spoločnosti.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 17a – odsek 5

5.   GPMB vypracuje svoj vlastný referenčný rámec. Tento rámec nadobudne účinnosť potom, čo generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie vydá priaznivé stanovisko.

5.   GPMB vypracuje svoj vlastný referenčný rámec. Tento rámec nadobudne účinnosť potom, čo generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie vydá kladné stanovisko.
  Referenčný rámec GPMB obsahuje požiadavku pravidelne zverejňovať správy a predkladať ich Európskemu parlamentu s cieľom zabezpečiť úplnú parlamentnú kontrolu a dohľad.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 14

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 17a – odsek 6

6.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 2, administratívne náklady na činnosť GPMB a súvisiace cestovné výdavky sa hradia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, pokiaľ nie sú hradené z iných zdrojov. Pokiaľ ide o cestovné výdavky expertov v GPMB určených členskými štátmi konajúcimi v rámci Rady a expertov pozvaných podľa odseku 3 tohto článku, ktoré vzniknú v súvislosti s prácou GPMB, uplatňujú sa „Pravidlá Komisie týkajúce sa úhrady výdavkov, ktoré vznikli ľuďom mimo Komisie pozvaným v úlohe expertov“ na účasť na stretnutiach.

6.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 2, administratívne náklady na činnosť GPMB a súvisiace cestovné výdavky sa hradia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, pokiaľ nie sú hradené z iných zdrojov. Pokiaľ ide o cestovné výdavky expertov v GPMB určených členskými štátmi konajúcimi v rámci Rady a expertov pozvaných podľa odseku 3 tohto článku, ktoré vzniknú v súvislosti s prácou GPMB, uplatňujú sa „Pravidlá Komisie týkajúce sa úhrady výdavkov, ktoré vznikli ľuďom mimo Komisie pozvaným v úlohe expertov“ na účasť na stretnutiach.
  Finančné prostriedky potrebné na krytie nákladov na stretnutia GPMB sa pridelia z rozpočtových prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti vyčlenené vo finančnom programovaní na obdobie rokov 2010 – 2013 na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II).

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 5

Rozhodnutie Rady 2008/839/SVV

Článok 19

Jeho účinnosť sa končí v deň, ktorý stanoví Rada, konajúc v súlade s článkom 71 ods. 2 rozhodnutia 2007/533/SVV.

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
  Jeho účinnosť sa končí v deň, ktorý stanoví Rada, konajúc v súlade s článkom 71 ods. 2 rozhodnutia 2007/533/SVV
  , a v každom prípade najneskôr 31. decembra 2013
  .

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4).

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/177

---

Utorok 18. mája 2010Rovnaké zaobchádzanie so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby ***II

P7_TA(2010)0167

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice 86/613/EHS (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD))

2011/C 161 E/29

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na pozíciu Rady prijatú v prvom čítaní (17279/3/2009 – C7-0075/2010),

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0636),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 141 ods. 3 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0341/2008),

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 7 a článok 157 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

so zreteľom na článok 66 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A7-0146/2010),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v druhom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v druhom čítaní;

| 2. | poveruje svojho pre predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho pre predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Prijaté texty, 6.5.2009, P6_TA(2009)0364.

(2)  Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 107.

---

Utorok 18. mája 2010P7_TC2-COD(2008)0192

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v druhom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/.../EÚ o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice Rady 86/613/EHS

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, smernici 2010/41/EÚ.)

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/179 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/179

---

Utorok 18. mája 2010Názvy textílií a súvisiace označovanie textilných výrobkov etiketami ***I

P7_TA(2010)0168

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami (KOM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD))

2011/C 161 E/30

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2009)0031),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0048/2009),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. decembra 2009 (1),

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A7-0122/2010),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

Utorok 18. mája 2010P7_TC1-COD(2009)0006

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2010 o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami a ktorou sa zrušuje smernica Rady 73/44/EHS, smernica 96/73/ES a smernica 2008/121/ES

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Smernica Rady 73/44/EHS z 26. februára 1973 o aproximácii zákonov členských štátov, ktoré sa vzťahujú na kvantitatívnu analýzu ternárnych zmesí vlákien (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/73/ES zo 16. decembra 1996 o určitých metódach na kvantitatívnu analýzu binárnych zmesí textilných vlákien (4) a smernica Európskeho parlamentu a Rady
  2008/121/ES
  zo
  14. januára 2009
  o názvoch textílií (prepracované znenie) (5) boli niekoľkokrát zmenené a doplnené. Vzhľadom na to, že sa majú vykonať ďalšie zmeny a doplnenia, tieto
  akty
  by mali byť v záujme jasnosti nahradené jediným právnym nástrojom. |
| --- | --- |

(1)

Smernica Rady 73/44/EHS z 26. februára 1973 o aproximácii zákonov členských štátov, ktoré sa vzťahujú na kvantitatívnu analýzu ternárnych zmesí vlákien (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/73/ES zo 16. decembra 1996 o určitých metódach na kvantitatívnu analýzu binárnych zmesí textilných vlákien (4) a smernica Európskeho parlamentu a Rady
  2008/121/ES
  zo
  14. januára 2009
  o názvoch textílií (prepracované znenie) (5) boli niekoľkokrát zmenené a doplnené. Vzhľadom na to, že sa majú vykonať ďalšie zmeny a doplnenia, tieto
  akty
  by mali byť v záujme jasnosti nahradené jediným právnym nástrojom.

| (2) | Právne predpisy
  Únie
  týkajúce sa názvov textílií a súvisiaceho označovania textilných výrobkov etiketami majú výrazný technický charakter a obsahujú podrobné ustanovenia, ktoré je potrebné pravidelne prispôsobovať. Aby členské štáty nemuseli transponovať technické zmeny a doplnenia do vnútroštátnych právnych predpisov a tým sa znížila administratívna záťaž pre vnútroštátne orgány, a aby sa umožnilo rýchlejšie prijatie názvov nových
  textilných
  vlákien, ktoré sa majú začať uplatňovať v
  celej Únii
  naraz, zdá sa, že najvhodnejším právnym nástrojom na uskutočnenie zjednodušenia právnych predpisov je nariadenie. |
| --- | --- |

(2)

Právne predpisy
  Únie
  týkajúce sa názvov textílií a súvisiaceho označovania textilných výrobkov etiketami majú výrazný technický charakter a obsahujú podrobné ustanovenia, ktoré je potrebné pravidelne prispôsobovať. Aby členské štáty nemuseli transponovať technické zmeny a doplnenia do vnútroštátnych právnych predpisov a tým sa znížila administratívna záťaž pre vnútroštátne orgány, a aby sa umožnilo rýchlejšie prijatie názvov nových
  textilných
  vlákien, ktoré sa majú začať uplatňovať v
  celej Únii
  naraz, zdá sa, že najvhodnejším právnym nástrojom na uskutočnenie zjednodušenia právnych predpisov je nariadenie.

| (3) | S cieľom odstrániť potenciálne prekážky, ktoré bránia riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, spôsobené rozdielnymi ustanoveniami členských štátov, pokiaľ ide o názvy, zloženie a označovanie textilných výrobkov etiketami, je potrebné harmonizovať názvy textilných vlákien a údaje na etiketách, označeniach a v dokumentoch, ktoré sprevádzajú textilné výrobky na rozličných stupňoch ich výroby, spracovania a distribúcie. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom odstrániť potenciálne prekážky, ktoré bránia riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, spôsobené rozdielnymi ustanoveniami členských štátov, pokiaľ ide o názvy, zloženie a označovanie textilných výrobkov etiketami, je potrebné harmonizovať názvy textilných vlákien a údaje na etiketách, označeniach a v dokumentoch, ktoré sprevádzajú textilné výrobky na rozličných stupňoch ich výroby, spracovania a distribúcie.

| (4) | Je vhodné stanoviť pravidlá umožňujúce výrobcom požiadať o zaradenie názvu nového
  texilného
  vlákna do zoznamu povolených názvov vlákien. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné stanoviť pravidlá umožňujúce výrobcom požiadať o zaradenie názvu nového
  texilného
  vlákna do zoznamu povolených názvov vlákien.

| (5) | Malo by byť tiež prijaté ustanovenie, pokiaľ ide o určité výrobky, ktoré nie sú vyrobené výlučne z textilných materiálov, ale obsahujú textílie, ktoré tvoria dôležitú časť výrobku, alebo na ktoré osobitne
  upozorňujú hospodárske subjekty
  . |
| --- | --- |

(5)

Malo by byť tiež prijaté ustanovenie, pokiaľ ide o určité výrobky, ktoré nie sú vyrobené výlučne z textilných materiálov, ale obsahujú textílie, ktoré tvoria dôležitú časť výrobku, alebo na ktoré osobitne
  upozorňujú hospodárske subjekty
  .

| (6) | Tolerancia, pokiaľ ide o „
  cudzie
  vlákna“, ktoré nemajú byť uvedené na etiketách, by sa mala uplatniť na čisté aj zmesové výrobky. |
| --- | --- |

(6)

Tolerancia, pokiaľ ide o „
  cudzie
  vlákna“, ktoré nemajú byť uvedené na etiketách, by sa mala uplatniť na čisté aj zmesové výrobky.

| (7) | Uvádzanie zloženia by malo byť povinné, aby sa zabezpečilo, že všetci spotrebitelia v
  Únii
  budú mať k dispozícii správne a jednotné informácie. V prípadoch, keď je technicky ťažké špecifikovať zloženie výrobku v čase výroby, malo by byť možné uviesť na etikete iba tie vlákna, ktoré sú známe v čase výroby, za predpokladu, že tieto predstavujú určité percento hotového výrobku. |
| --- | --- |

(7)

Uvádzanie zloženia by malo byť povinné, aby sa zabezpečilo, že všetci spotrebitelia v
  Únii
  budú mať k dispozícii správne a jednotné informácie. V prípadoch, keď je technicky ťažké špecifikovať zloženie výrobku v čase výroby, malo by byť možné uviesť na etikete iba tie vlákna, ktoré sú známe v čase výroby, za predpokladu, že tieto predstavujú určité percento hotového výrobku.

| (8) | Aby sa zamedzilo rozdielnemu uplatňovaniu v členských štátoch, je potrebné stanoviť presné metódy označovania určitých textilných výrobkov pozostávajúcich z dvoch alebo viacerých zložiek a tiež špecifikovať zložky textilných výrobkov, ktoré sa nemusia brať do úvahy na účely označovania a analýzy. |
| --- | --- |

(8)

Aby sa zamedzilo rozdielnemu uplatňovaniu v členských štátoch, je potrebné stanoviť presné metódy označovania určitých textilných výrobkov pozostávajúcich z dvoch alebo viacerých zložiek a tiež špecifikovať zložky textilných výrobkov, ktoré sa nemusia brať do úvahy na účely označovania a analýzy.

| (9) | Textilné výrobky, ktoré podliehajú len požiadavkám označovania spoločnou etiketou a tie, ktoré sú predávané v metráži alebo v strihaných dĺžkach, by mali byť
  sprístupňované na trhu
  takým spôsobom, aby sa spotrebiteľ mohol sám plne oboznámiť s informáciami uvedenými na vonkajšom obale alebo návine. |
| --- | --- |

(9)

Textilné výrobky, ktoré podliehajú len požiadavkám označovania spoločnou etiketou a tie, ktoré sú predávané v metráži alebo v strihaných dĺžkach, by mali byť
  sprístupňované na trhu
  takým spôsobom, aby sa spotrebiteľ mohol sám plne oboznámiť s informáciami uvedenými na vonkajšom obale alebo návine.

| (10) | Použitie opisov alebo názvov, ktoré majú určitú prestíž medzi užívateľmi a spotrebiteľmi, by malo podliehať určitým podmienkam. V záujme poskytnutia informácií používateľom a spotrebiteľom je okrem toho vhodné, aby mali názvy
  textilných
  vlákien spojitosť s vlastnosťami vlákna. |
| --- | --- |

(10)

Použitie opisov alebo názvov, ktoré majú určitú prestíž medzi užívateľmi a spotrebiteľmi, by malo podliehať určitým podmienkam. V záujme poskytnutia informácií používateľom a spotrebiteľom je okrem toho vhodné, aby mali názvy
  textilných
  vlákien spojitosť s vlastnosťami vlákna.

| (11) | Na dohľad nad trhom s výrobkami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, sa v členských štátoch
  vzťahujú
  ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (6)

  a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh

   (7). |
| --- | --- |

(11)

Na dohľad nad trhom s výrobkami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, sa v členských štátoch
  vzťahujú
  ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (6)

  a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh

   (7).

| (12) | Je potrebné stanoviť metódy na odber vzoriek a analýzu textilných výrobkov, aby sa vylúčila akákoľvek možnosť výhrad voči použitým metódam. Metódy používané pri úradných testoch vykonávaných v členských štátoch na účely stanovenia vláknového zloženia textilných výrobkov zložených z dvojzložkových a trojzložkových zmesí by mali byť jednotné, pokiaľ ide o predbežnú úpravu vzorky, ako aj o jej kvantitatívnu analýzu. V tomto nariadení by sa preto mali ustanoviť jednotné metódy analýzy pre väčšinu textilných výrobkov zložených z dvojzložkových a trojzložkových zmesí, ktoré sú na trhu.
  Aby sa však toto nariadenie zjednodušilo a aby sa takéto jednotné metódy prispôsobili technickému pokroku, je vhodné, aby sa metódy stanovené v tomto nariadení stali európskymi normami. Na tento účel by Komisia mala zabezpečiť prechod zo súčasného systému, ktorého metódy sú uvedené v tomto nariadení, na systém založený na európskych normách
  . |
| --- | --- |

(12)

Je potrebné stanoviť metódy na odber vzoriek a analýzu textilných výrobkov, aby sa vylúčila akákoľvek možnosť výhrad voči použitým metódam. Metódy používané pri úradných testoch vykonávaných v členských štátoch na účely stanovenia vláknového zloženia textilných výrobkov zložených z dvojzložkových a trojzložkových zmesí by mali byť jednotné, pokiaľ ide o predbežnú úpravu vzorky, ako aj o jej kvantitatívnu analýzu. V tomto nariadení by sa preto mali ustanoviť jednotné metódy analýzy pre väčšinu textilných výrobkov zložených z dvojzložkových a trojzložkových zmesí, ktoré sú na trhu.
  Aby sa však toto nariadenie zjednodušilo a aby sa takéto jednotné metódy prispôsobili technickému pokroku, je vhodné, aby sa metódy stanovené v tomto nariadení stali európskymi normami. Na tento účel by Komisia mala zabezpečiť prechod zo súčasného systému, ktorého metódy sú uvedené v tomto nariadení, na systém založený na európskych normách
  .

| (13) | Laboratóriu zodpovednému za skúšanie v prípade ▐ zmesí
  vlákien
  , pre ktoré neexistuje žiadna jednotná metóda analýzy na úrovni
  Únie
  , by malo byť umožnené stanoviť zloženie takýchto zmesí ▐ pričom v správe o analýze uvedie získaný výsledok,
  použitú metódu
  a ▐ stupeň
  jej
  presnosti ▐. |
| --- | --- |

(13)

Laboratóriu zodpovednému za skúšanie v prípade ▐ zmesí
  vlákien
  , pre ktoré neexistuje žiadna jednotná metóda analýzy na úrovni
  Únie
  , by malo byť umožnené stanoviť zloženie takýchto zmesí ▐ pričom v správe o analýze uvedie získaný výsledok,
  použitú metódu
  a ▐ stupeň
  jej
  presnosti ▐.

| (14) | V tomto nariadení by mali byť stanovené dohodnuté prirážky, ktoré sa majú uplatniť na suchú hmotnosť každého vlákna pri stanovovaní obsahu vlákna v textilných výrobkoch na základe analýzy, a mali by sa v ňom uviesť dve rozdielne dohodnuté prirážky na výpočet zloženia mykaných alebo česaných vlákien obsahujúcich vlnu a/alebo zvieraciu srsť. Keďže nie vždy je možné stanoviť, či je výrobok mykaný alebo česaný, a uplatnenie tolerancií počas kontrol zhody textilných výrobkov uskutočňovaných v
  Únii
  môže viesť k neporovnateľným výsledkom, laboratóriá, ktoré uskutočňujú tieto kontroly, by mali byť oprávnené v sporných prípadoch uplatňovať jednotnú dohodnutú prirážku. |
| --- | --- |

(14)

V tomto nariadení by mali byť stanovené dohodnuté prirážky, ktoré sa majú uplatniť na suchú hmotnosť každého vlákna pri stanovovaní obsahu vlákna v textilných výrobkoch na základe analýzy, a mali by sa v ňom uviesť dve rozdielne dohodnuté prirážky na výpočet zloženia mykaných alebo česaných vlákien obsahujúcich vlnu a/alebo zvieraciu srsť. Keďže nie vždy je možné stanoviť, či je výrobok mykaný alebo česaný, a uplatnenie tolerancií počas kontrol zhody textilných výrobkov uskutočňovaných v
  Únii
  môže viesť k neporovnateľným výsledkom, laboratóriá, ktoré uskutočňujú tieto kontroly, by mali byť oprávnené v sporných prípadoch uplatňovať jednotnú dohodnutú prirážku.

| (15) | Mali by sa stanoviť pravidlá týkajúce sa výrobkov vyňatých zo všeobecných požiadaviek tohto nariadenia na označovanie etiketami, najmä jednorazových výrobkov alebo výrobkov, pri ktorých sa požaduje len označovanie spoločnou etiketou. |
| --- | --- |

(15)

Mali by sa stanoviť pravidlá týkajúce sa výrobkov vyňatých zo všeobecných požiadaviek tohto nariadenia na označovanie etiketami, najmä jednorazových výrobkov alebo výrobkov, pri ktorých sa požaduje len označovanie spoločnou etiketou.

| (16) | Je vhodné
  stanoviť
  postup
  vrátane osobitných požiadaviek
  , ktorý má uplatňovať každý výrobca alebo
  akákoľvek osoba konajúca v jeho mene
  ,
  ktorá
  má záujem o zaradenie názvu nového
  textilného
  vlákna
  do harmonizovaného zoznamu názvov textilných vlákien uvedeného v prílohe I.
  ▐
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Je vhodné
  stanoviť
  postup
  vrátane osobitných požiadaviek
  , ktorý má uplatňovať každý výrobca alebo
  akákoľvek osoba konajúca v jeho mene
  ,
  ktorá
  má záujem o zaradenie názvu nového
  textilného
  vlákna
  do harmonizovaného zoznamu názvov textilných vlákien uvedeného v prílohe I.
  ▐

▐

| (17) | S cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľov tohto nariadenia a zároveň udržať krok s technickým pokrokom by
  Komisia ▐ mala byť
  splnomocnená prijať v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie delegované akty, ktoré sú určené na doplnenie alebo zmenu nepodstatných prvkov príloh I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX k tomuto nariadeniu
  . |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľov tohto nariadenia a zároveň udržať krok s technickým pokrokom by
  Komisia ▐ mala byť
  splnomocnená prijať v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie delegované akty, ktoré sú určené na doplnenie alebo zmenu nepodstatných prvkov príloh I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX k tomuto nariadeniu
  .

| (18) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 25. novembra 2009 o označovaní pôvodu

   (8)

  zdôraznil, že ochrana spotrebiteľa si vyžaduje transparentné a jednotné pravidlá obchodu vrátane pravidiel uvádzania pôvodu. Cieľom takéhoto uvádzania by malo byť plne informovať spotrebiteľov o presnom pôvode výrobkov, ktoré nakupujú, ako aj chrániť ich pred podvodnými, nepresnými alebo zavádzajúcimi údajmi o pôvode. Na tento účel by sa pre textilné výrobky mali zaviesť harmonizované pravidlá. Pokiaľ ide o dovážané výrobky, tieto pravidlá by mali mať podobu požiadaviek na povinné označovanie etiketami. V prípade výrobkov, na ktoré sa na úrovni Únie nevzťahuje povinné označovanie pôvodu, by sa mali stanoviť pravidlá zabezpečujúce, aby prípadné označenie pôvodu nebolo nepravdivé alebo zavádzajúce. |
| --- | --- |

(18)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 25. novembra 2009 o označovaní pôvodu

   (8)

  zdôraznil, že ochrana spotrebiteľa si vyžaduje transparentné a jednotné pravidlá obchodu vrátane pravidiel uvádzania pôvodu. Cieľom takéhoto uvádzania by malo byť plne informovať spotrebiteľov o presnom pôvode výrobkov, ktoré nakupujú, ako aj chrániť ich pred podvodnými, nepresnými alebo zavádzajúcimi údajmi o pôvode. Na tento účel by sa pre textilné výrobky mali zaviesť harmonizované pravidlá. Pokiaľ ide o dovážané výrobky, tieto pravidlá by mali mať podobu požiadaviek na povinné označovanie etiketami. V prípade výrobkov, na ktoré sa na úrovni Únie nevzťahuje povinné označovanie pôvodu, by sa mali stanoviť pravidlá zabezpečujúce, aby prípadné označenie pôvodu nebolo nepravdivé alebo zavádzajúce.

| (19) | Požiadavky týkajúce sa označovania pôvodu stanovené v tomto nariadení pre špecifické odvetvie textilnej výroby by nemali mať vplyv na pokračujúce diskusie o všeobecne platnom režime označovania pôvodu výrobkov dovážaných z tretích krajín, ktorý sa má stať súčasťou spoločnej obchodnej politiky Únie. |
| --- | --- |

(19)

Požiadavky týkajúce sa označovania pôvodu stanovené v tomto nariadení pre špecifické odvetvie textilnej výroby by nemali mať vplyv na pokračujúce diskusie o všeobecne platnom režime označovania pôvodu výrobkov dovážaných z tretích krajín, ktorý sa má stať súčasťou spoločnej obchodnej politiky Únie.

| (20) | Keďže ciele akcie, ktorá sa má uskutočniť, teda prijatie jednotných pravidiel používania názvov textílií a súvisiaceho označovania textilných výrobkov etiketami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jej rozsahu ju možno lepšie dosiahnuť na úrovni
  Únie
  , môže
  Únia
  prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5
  Zmluvy o Európskej únii
  . V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(20)

Keďže ciele akcie, ktorá sa má uskutočniť, teda prijatie jednotných pravidiel používania názvov textílií a súvisiaceho označovania textilných výrobkov etiketami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jej rozsahu ju možno lepšie dosiahnuť na úrovni
  Únie
  , môže
  Únia
  prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5
  Zmluvy o Európskej únii
  . V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (21) | Aby mohli spotrebitelia prijímať informované rozhodnutia, mali by pri kúpe textilného výrobku vedieť, či tento výrobok obsahuje netextilné časti živočíšneho pôvodu. Preto je dôležité uviesť na etikete prítomnosťmateriálov, ktoré pochádzajú zo zvierat. |
| --- | --- |

(21)

Aby mohli spotrebitelia prijímať informované rozhodnutia, mali by pri kúpe textilného výrobku vedieť, či tento výrobok obsahuje netextilné časti živočíšneho pôvodu. Preto je dôležité uviesť na etikete prítomnosťmateriálov, ktoré pochádzajú zo zvierat.

| (22) | Toto nariadenie sa obmedzuje na pravidlá týkajúce sa harmonizácie názvov textilných vlákien a označovania vláknového zloženia textilných výrobkov etiketami. Aby sa odstránili možné prekážky riadneho fungovania vnútorného trhu spôsobené rozdielnymi ustanoveniami alebo postupmi členských štátov a aby sa udržal krok s rozvojom elektronického obchodu a budúcimi výzvami na trhu s textilnými výrobkami, mala by sa preskúmať harmonizácia alebo normalizácia ostatných aspektov označovania textilných výrobkov etiketami. Na tento účel by Komisia mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o prípadných nových požiadavkách na označovanie etiketami, ktoré by sa mali zaviesť na úrovni Únie, aby sa uľahčil voľný pohyb textilných výrobkov na vnútornom trhu a dosiahla vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa v celej Únii. V správe by sa mali preskúmať najmä názory spotrebiteľov na množstvo informácií, ktoré by sa malo na etikete textilných výrobkov uviesť, a malo by sa zistiť, ktoré iné spôsoby okrem označenia etiketami možno použiť na poskytnutie dodatočných informácií spotrebiteľom. Správa by mala vychádzať z rozšírených konzultácií so všetkými zainteresovanými subjektmi, zo spotrebiteľských prieskumov a z dôslednej analýzy nákladov a prínosov a v prípade potreby by sa k nej mali pripojiť legislatívne návrhy. V správe by sa mala preskúmať najmä pridaná hodnota možných požiadaviek označovania etiketami pre spotrebiteľa, čo sa týka údajov o starostlivosti, veľkosti, nebezpečných látkach, horľavosti a environmentálnom vplyve textilných výrobkov, využitia jazykovo nezávislých symbolov na identifikáciu textilných vlákien, sociálneho a elektronického označovania, ako aj pripojenia identifikačného čísla na etiketu na získanie dodatočných informácií o vlastnostiach výrobkov na požiadanie, najmä prostredníctvom internetu. |
| --- | --- |

(22)

Toto nariadenie sa obmedzuje na pravidlá týkajúce sa harmonizácie názvov textilných vlákien a označovania vláknového zloženia textilných výrobkov etiketami. Aby sa odstránili možné prekážky riadneho fungovania vnútorného trhu spôsobené rozdielnymi ustanoveniami alebo postupmi členských štátov a aby sa udržal krok s rozvojom elektronického obchodu a budúcimi výzvami na trhu s textilnými výrobkami, mala by sa preskúmať harmonizácia alebo normalizácia ostatných aspektov označovania textilných výrobkov etiketami. Na tento účel by Komisia mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o prípadných nových požiadavkách na označovanie etiketami, ktoré by sa mali zaviesť na úrovni Únie, aby sa uľahčil voľný pohyb textilných výrobkov na vnútornom trhu a dosiahla vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa v celej Únii. V správe by sa mali preskúmať najmä názory spotrebiteľov na množstvo informácií, ktoré by sa malo na etikete textilných výrobkov uviesť, a malo by sa zistiť, ktoré iné spôsoby okrem označenia etiketami možno použiť na poskytnutie dodatočných informácií spotrebiteľom. Správa by mala vychádzať z rozšírených konzultácií so všetkými zainteresovanými subjektmi, zo spotrebiteľských prieskumov a z dôslednej analýzy nákladov a prínosov a v prípade potreby by sa k nej mali pripojiť legislatívne návrhy. V správe by sa mala preskúmať najmä pridaná hodnota možných požiadaviek označovania etiketami pre spotrebiteľa, čo sa týka údajov o starostlivosti, veľkosti, nebezpečných látkach, horľavosti a environmentálnom vplyve textilných výrobkov, využitia jazykovo nezávislých symbolov na identifikáciu textilných vlákien, sociálneho a elektronického označovania, ako aj pripojenia identifikačného čísla na etiketu na získanie dodatočných informácií o vlastnostiach výrobkov na požiadanie, najmä prostredníctvom internetu.

| (23) | Smernice 73/44/EHS, 96/73/ES a
  2008/121/ES
  by sa mali zrušiť, |
| --- | --- |

(23)

Smernice 73/44/EHS, 96/73/ES a
  2008/121/ES
  by sa mali zrušiť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Kapitola 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy

V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá týkajúce sa používania názvov
  textilných vlákien,
  označovania textilných výrobkov etiketami
  a stanovovania vláknového zloženia textilných výrobkov jednotnými metódami kvantitatívnej analýzy s cieľom zlepšiť ich voľný obeh na vnútornom trhu a poskytnúť presné informácie spotrebiteľom
  .

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na textilné výrobky.

Na účely tohto nariadenia sa rovnakým spôsobom ako s textilnými výrobkami zaobchádza s týmito výrobkami
  :

| a) | výrobky obsahujúce najmenej 80 % hmotnosti textilných vlákien; |
| --- | --- |

a)

výrobky obsahujúce najmenej 80 % hmotnosti textilných vlákien;

| b) | poťahy čalúneného nábytku, dáždnikov a slnečníkov obsahujúce najmenej 80 % hmotnosti textilných zložiek; |
| --- | --- |

b)

poťahy čalúneného nábytku, dáždnikov a slnečníkov obsahujúce najmenej 80 % hmotnosti textilných zložiek;

| c) | textilné zložky viacvrstvových podlahových krytín, matracov a kempingového tovaru a otepľovacie vložky obuvi, rukavíc, palčiakov a rukavíc bez prstov za predpokladu, že takéto vložky alebo podšívky predstavujú najmenej 80 % hmotnosti hotového výrobku; |
| --- | --- |

c)

textilné zložky viacvrstvových podlahových krytín, matracov a kempingového tovaru a otepľovacie vložky obuvi, rukavíc, palčiakov a rukavíc bez prstov za predpokladu, že takéto vložky alebo podšívky predstavujú najmenej 80 % hmotnosti hotového výrobku;

| d) | textílie zapracované do iných výrobkov a tvoriace ich neoddeliteľnú súčasť, ak je ich zloženie špecifikované. |
| --- | --- |

d)

textílie zapracované do iných výrobkov a tvoriace ich neoddeliteľnú súčasť, ak je ich zloženie špecifikované.

2.   Ustanovenia tohto nariadenia sa nevzťahujú na textilné výrobky, ktoré:

| a) | sú určené na vývoz do tretích krajín; |
| --- | --- |

a)

sú určené na vývoz do tretích krajín;

| b) | prichádzajú do členských štátov pod colnou kontrolou na účely tranzitu; |
| --- | --- |

b)

prichádzajú do členských štátov pod colnou kontrolou na účely tranzitu;

| c) | sú dovážané z tretích krajín v rámci režimu aktívneho zušľachťovacieho styku; |
| --- | --- |

c)

sú dovážané z tretích krajín v rámci režimu aktívneho zušľachťovacieho styku;

| d) | sú dodávané osobám pracujúcim v ich domovoch alebo nezávislým firmám, ktoré spracúvajú dodávané materiály bez toho, že by na nich bolo prevedené vlastníctvo; |
| --- | --- |

d)

sú dodávané osobám pracujúcim v ich domovoch alebo nezávislým firmám, ktoré spracúvajú dodávané materiály bez toho, že by na nich bolo prevedené vlastníctvo;

| e) | sú dodávané jednotlivým koncovým užívateľom na objednávku. |
| --- | --- |

e)

sú dodávané jednotlivým koncovým užívateľom na objednávku.

Článok 3

Vymedzenia pojmov

1.   Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „textilné výrobky“ znamenajú akékoľvek surové, rozpracované, opracované, konfekčne rozpracované, vyrobené, polokonfekčné alebo konfekčné výrobky, ktoré sú zložené výlučne z textilných vlákien, bez ohľadu na použitý proces zmiešania alebo zostavenia; |
| --- | --- |

a)

„textilné výrobky“ znamenajú akékoľvek surové, rozpracované, opracované, konfekčne rozpracované, vyrobené, polokonfekčné alebo konfekčné výrobky, ktoré sú zložené výlučne z textilných vlákien, bez ohľadu na použitý proces zmiešania alebo zostavenia;

| b) | „textilné vlákno“ znamená ktorékoľvek z týchto vymedzení:






  i) | jednotku hmoty charakterizovanú svojou pružnosťou, jemnosťou a vysokým pomerom dĺžky k maximálnemu priečnemu rozmeru, ktorý ju robí vhodnou na textilné spracovanie; |
| --- | --- | --- |

b)

„textilné vlákno“ znamená ktorékoľvek z týchto vymedzení:

i)

jednotku hmoty charakterizovanú svojou pružnosťou, jemnosťou a vysokým pomerom dĺžky k maximálnemu priečnemu rozmeru, ktorý ju robí vhodnou na textilné spracovanie;

| ii) | ohybné pásky alebo dutinky, ktorých zjavná šírka nepresahuje 5 mm vrátane pásov rezaných zo širších pásov alebo z fólií vyrobených z látok použitých na výrobu vlákien uvedených v tabuľke 2 v prílohe I a vhodných na textilné spracovanie; |
| --- | --- |

ii)

ohybné pásky alebo dutinky, ktorých zjavná šírka nepresahuje 5 mm vrátane pásov rezaných zo širších pásov alebo z fólií vyrobených z látok použitých na výrobu vlákien uvedených v tabuľke 2 v prílohe I a vhodných na textilné spracovanie;

| c) | „zjavná šírka“ je šírka pásky alebo dutinky v zloženom, sploštenom, zlisovanom alebo skrútenom tvare, alebo priemerná šírka v prípade nejednotnej šírky; |
| --- | --- |

c)

„zjavná šírka“ je šírka pásky alebo dutinky v zloženom, sploštenom, zlisovanom alebo skrútenom tvare, alebo priemerná šírka v prípade nejednotnej šírky;

| d) | „textilná zložka“ znamená časť textilného výrobku so zreteľným obsahom vlákien; |
| --- | --- |

d)

„textilná zložka“ znamená časť textilného výrobku so zreteľným obsahom vlákien;

| e) | „cudzie vlákna“ sú iné vlákna, ako sú vlákna uvedené na etikete; |
| --- | --- |

e)

„cudzie vlákna“ sú iné vlákna, ako sú vlákna uvedené na etikete;

| f) | „podšívka“ znamená osobitnú súčasť výrobku používanú v konfekčnom oblečení a iných výrobkoch pozostávajúcu z jednej alebo viacerých vrstiev textilného materiálu voľne prichytených pozdĺž jedného alebo viacerých okrajov; |
| --- | --- |

f)

„podšívka“ znamená osobitnú súčasť výrobku používanú v konfekčnom oblečení a iných výrobkoch pozostávajúcu z jednej alebo viacerých vrstiev textilného materiálu voľne prichytených pozdĺž jedného alebo viacerých okrajov;

| g) | „označovanie etiketami“ znamená uvedenie požadovaných informácií na textilnom výrobku tak, že sa k nemu pripojí etiketa alebo že sa naň prišije, vyšije, vytlačí, vyryje alebo sa k nemu pripojí použitím akejkoľvek inej technológie; |
| --- | --- |

g)

„označovanie etiketami“ znamená uvedenie požadovaných informácií na textilnom výrobku tak, že sa k nemu pripojí etiketa alebo že sa naň prišije, vyšije, vytlačí, vyryje alebo sa k nemu pripojí použitím akejkoľvek inej technológie;

| h) | „označovanie spoločnou etiketou“ znamená spôsob označovania, pri ktorom sa viacero textilných výrobkov alebo zložiek označí jednou etiketou; |
| --- | --- |

h)

„označovanie spoločnou etiketou“ znamená spôsob označovania, pri ktorom sa viacero textilných výrobkov alebo zložiek označí jednou etiketou;

| i) | „jednorazové výrobky“ znamenajú textilné výrobky určené na jednorazové použitie alebo na obmedzený čas a ktorých normálne použitie vylučuje akúkoľvek regeneráciu na následné použitie na rovnaké alebo podobné účely. |
| --- | --- |

i)

„jednorazové výrobky“ znamenajú textilné výrobky určené na jednorazové použitie alebo na obmedzený čas a ktorých normálne použitie vylučuje akúkoľvek regeneráciu na následné použitie na rovnaké alebo podobné účely.

2.
     
  Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov „sprístupnenie na trhu“, „uvedenie na trh“, „výrobca“, „splnomocnený zástupca“, „dovozca“, „distribútor“, „hospodárske subjekty“, „harmonizovaná norma“, „dohľad nad trhom“ a „orgán dohľadu nad trhom“ uvedené v nariadení (ES) č. 765/2008.

Článok 4

Všeobecné pravidlá

1.   Textilné výrobky
  sa sprístupnia na trhu len vtedy, ak sú označené etiketami alebo sprevádzané obchodnými dokumentmi
  v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia.

2.   
  Ak sa v tomto nariadení nestanovuje inak, vnútroštátne pravidlá a pravidlá Únie
  o ochrane priemyselného a obchodného vlastníctva, o uvedení pôvodu, označení pôvodu a prevencii nekalej súťaže
  sa naďalej uplatňujú na textilné výrobky
  .

Kapitola 2

Názvy textilných vlákien a súvisiace požiadavky na označovanie etiketami

Článok 5

Názvy textilných vlákien

1.   Pri uvádzaní
  vláknového
  zloženia
  textilných výrobkov
  sa používajú len názvy
  textilných
  vlákien uvedené v prílohe I.

2.   Použitie názvov, ktoré sú uvedené v prílohe I, je vyhradené pre vlákna, ktorých povaha zodpovedá opisu stanovenému v uvedenej prílohe.

Tieto názvy sa nepoužívajú na označovanie iných vlákien, či už samostatne alebo ako koreň slova či prídavné meno.

Termín „hodváb“ nesmie byť použitý na označenie tvaru alebo konkrétne prevedenie nekonečných textilných vlákien.

Článok 6

Žiadosti o názvy nových textilných

  vlákien

Každý výrobca alebo
  každá osoba konajúca v jeho mene
  môže požiadať Komisiu o pridanie názvu nového
  textilného
  vlákna do zoznamu stanoveného v prílohe I.

Súčasťou žiadosti je technický spis zostavený v súlade s prílohou II.

Článok 7

Čisté výrobky

1.   Iba textilné výrobky zložené výlučne z rovnakého vlákna sa môžu označiť ako „100 %“, „čisté“ alebo „celé“.

Tieto alebo podobné termíny sa nepoužívajú pri iných výrobkoch.

2.   Textilný výrobok
  možno považovať
  za zložený výlučne z rovnakého vlákna, ak
  neobsahuje viac ako
  2 % hmotnosti
  cudzích
  vlákien za predpokladu, že toto množstvo je odôvodnené
  ako technologicky nevyhnutné z hľadiska správnej výrobnej praxe
  a nevyplýva z rutiny.

Za rovnakého predpokladu textilný výrobok, ktorý prešiel procesom mykania,
  možno považovať
  za zložený výlučne z rovnakého vlákna, ak
  neobsahuje viac ako
  5 % hmotnosti
  cudzích
  vlákien.

Článok 8

Vlnené výrobky

1.   Textilný výrobok môže byť označený jedným z názvov uvedených v prílohe III za predpokladu, že je zložený výlučne z vlneného vlákna, ktoré nebolo predtým súčasťou hotového výrobku, ktoré nebolo vystavené žiadnemu spriadaciemu a/alebo splsťovaciemu procesu inému ako tým, ktoré sa vyžadujú pri výrobe tohto výrobku a ktoré nebolo poškodené úpravou alebo používaním.

2.   Odlišne od odseku 1, názvy uvedené v prílohe III môžu byť použité na opis vlny obsiahnutej v zmesi vlákien, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | všetka vlna obsiahnutá v danej zmesi spĺňa požiadavky vymedzené v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

všetka vlna obsiahnutá v danej zmesi spĺňa požiadavky vymedzené v odseku 1;

| b) | táto vlna nepredstavuje menej ako 25 % celkovej hmotnosti zmesi; |
| --- | --- |

b)

táto vlna nepredstavuje menej ako 25 % celkovej hmotnosti zmesi;

| c) | v prípade mykanej zmesi je vlna zmiešaná len s jedným ďalším vláknom. |
| --- | --- |

c)

v prípade mykanej zmesi je vlna zmiešaná len s jedným ďalším vláknom.

Uvádza sa celkové percentuálne zloženie takejto zmesi.

3.   
  Cudzie vlákna
  vo výrobkoch uvedených v odsekoch 1 a 2 vrátane vlnených výrobkov, ktoré prešli procesom mykania, neprekročia 0,3 %
  ich celkovej hmotnosti
  a sú odôvodnené
  ako technologicky nevyhnutné z hľadiska správnej výrobnej praxe
  .

Článok 9

Textilné výrobky z viacerých druhov vlákien

1.   Textilný výrobok
  je označený názvom a hmotnostným percentuálnym podielom všetkých vlákien, z ktorých je zložený, v zostupnom poradí
  .

2.   
  Odchylne od odseku 1 a bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 2, sa vlákna, ktoré jednotlivo tvoria až do 3 %
  celkovej hmotnosti
  textilného výrobku, alebo vlákna, ktoré spoločne tvoria až do 10 % celkovej hmotnosti, môžu označovať pojmom „iné vlákna“ s uvedením ich
  hmotnostného percentuálneho podielu
  za podmienky, že sa to nedá ľahko určiť v čase výroby
  .

3.   Výrobky, ktoré majú čisto bavlnenú osnovu a čisto ľanový útok, pri ktorých percentuálny podiel ľanu predstavuje najmenej 40 % celkovej hmotnosti nešlichtovanej látky, môžu dostať názov „zmesová tkanina bavlna-ľan“, ktorý musí byť doplnený špecifikáciou zloženia „čisto bavlnená osnova – čisto ľanový útok“.

4.   
  Bez toho, aby bol dotknutý článok 5 ods. 1, môžu byť
  textilné výrobky, ktorých zloženie sa nedá ľahko určiť v čase výroby, ▐ na etikete označené termínom „zmes vlákien“ alebo termínom „nešpecifikované zloženie textílie“.

5.
     
  Odchylne od odseku 1 sa vlákna nezahrnuté do prílohy I môžu označovať pojmom „iné vlákna“ s následným uvedením ich hmotnostného percentuálneho podielu za podmienky, že bola v súlade s článkom 6 predložená žiadosť o začlenenie týchto vlákien do prílohy I.

Článok 10

Dekoratívne vlákna a vlákna s antistatickým účinkom

Viditeľné izolovateľné vlákna, ktoré sú čisto dekoratívne a nepresahujú 7 % hmotnosti hotového výrobku, nemusia byť uvádzané vo vláknovom zložení podľa článkov 7 a 9.

To isté platí pre kovové vlákna a iné vlákna, ktoré sa pridávajú na dosiahnutie antistatického účinku a ktoré nepresahujú 2 % hmotnosti hotového výrobku.

V prípade výrobkov uvedených v článku 9 ods. 3 sa tieto percentuálne podiely vypočítavajú osobitne pre hmotnosť osnovy a pre hmotnosť útoku.

Článok 11

Materiály pochádzajúce zo zvierat

1.
     
  Ak textilný výrobok obsahuje netextilné časti pochádzajúce zo zvierat, označuje sa etiketou, na ktorej sa uvedie, že tieto časti sú vyrobené z materiálov pochádzajúcich zo zvierat. Označovanie nesmie byť zavádzajúce a je uvedené takým spôsobom, aby spotrebiteľ mohol ľahko pochopiť, na ktorú časť výrobku sa informácie na etikete vzťahujú.

2.
     
  Členské štáty informujú Komisiu o analytických metódach, ktoré používajú na identifikáciu materiálov pochádzajúcich zo zvierat do ...

   (9)

  a následne vždy, keď to bude potrebné s ohľadom na novinky vo vývoji.

3.
     
  Komisia prijme delegované akty v súlade s článkami 24, 25 a 26, v ktorých podrobne uvedie formu a podmienky označovania textilných výrobkov uvedených v odseku 1 etiketami a stanoví analytické metódy, ktoré sa majú použiť na identifikáciu materiálov pochádzajúcich zo zvierat.

Článok 12

Označovanie etiketami

1.   Textilné výrobky sú označované etiketami ▐ vždy, keď sú
  sprístupnené na trhu
  .

Označenie etiketami je ľahko prístupné, viditeľné a bezpečne pripevnené k textilnému výrobku. Zostáva čitateľné počas bežnej doby používania výrobku. Označenie etiketami a spôsob, akým sú etikety pripevnené, musí byť zabezpečené tak, aby sa minimalizovalo nepohodlie spôsobené spotrebiteľovi pri nosení výrobku.

Označenie etiketami
  však môže byť nahradené alebo doplnené sprievodnými obchodnými dokumentmi, keď ▐ sú výrobky
  dodávané hospodárskym subjektom v rámci dodávateľského reťazca
  alebo keď sú ▐ dodávané na základe objednávky,
  ktorú zadal verejný obstarávateľ v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na verejné práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby

   (10).

Názvy a opisy uvedené v článkoch 5, 7, 8 a 9 sú jasne uvedené v týchto sprievodných obchodných dokumentoch.

Skratky sa nepoužívajú s výnimkou mechanizovaného operačného kódu alebo ak sú vymedzené v medzinárodne uznávaných normách, ak sú tieto skratky vysvetlené v tom istom obchodnom dokumente.

2.   
  Pri uvádzaní textilného výrobku na trh výrobca alebo dovozca, ak výrobca nemá sídlo v Únii,
  zabezpečuje označenie etiketou a presnosť informácií na nej.

Pri uvádzaní textilného výrobku na trh
  distribútor zabezpečuje, aby
  tento mal
  primerané označenie
  etiketami
  predpísané v tomto nariadení.

Na účely tohto nariadenia sa distribútor pokladá za výrobcu, ak uvádza výrobok na trh pod svojím menom alebo ochrannou známkou, ak k nemu pripojí etiketu alebo ak pozmení obsah etikety.

Hospodárske subjekty
  uvedené v prvom a druhom pododseku zabezpečujú, aby nedošlo k zámene žiadnych informácií poskytnutých v čase
  sprístupnenia
  textilných výrobkov na
  trhu
  s názvami a opismi stanovenými týmto nariadením.

Článok 13

Používanie názvov a opisov

▐

1.   
  Pri sprístupňovaní textilného výrobku na trhu sa
  názvy a
  vláknové zloženie
  uvedené v článkoch 5, 7, 8 a 9 ▐ uvádzajú v katalógoch a obchodnej literatúre, na obaloch
  a označovaní etiketami spôsobom, ktorý je ľahko prístupný, viditeľný, čitateľný a tlač má jednotnú veľkosť písmen/číslic, štýl a typ písma
  .
  Táto informácia je pre spotrebiteľa pred kúpou jasne viditeľná vrátane prípadov, keď sa nákup uskutočňuje elektronicky.

2.   Ochranné známky alebo názov podniku sa môžu uviesť bezprostredne pred názvami alebo opismi uvedenými v článkoch 5, 7, 8 a 9, alebo za nimi.

Ak však ochranná známka alebo názov podniku obsahuje samostatne alebo ako prídavné meno alebo ako koreň jeden z názvov uvedených v prílohe I, alebo názov, ktorý by mohol byť s ním zamenený, táto ochranná známka alebo názov sa uvádza bezprostredne pred názvami a opismi uvedenými v článkoch 5, 7, 8 a 9 alebo za nimi.

Ďalšie informácie sa uvádzajú oddelene.

3.   ▐ Označenie
  etiketami je
  k dispozícii v
  ktoromkoľvek úradnom
  jazyku
  Únie, ktorý je koncovému spotrebiteľovi v členskom štáte, v ktorom
  sú textilné výrobky
  sprístupnené, ľahko zrozumiteľný. Názvy textilných vlákien možno v prípade potreby nahradiť zrozumiteľnými, jazykovo nezávislými symbolmi, alebo ich možno s nimi kombinovať
  .

V prípade cievok, pradienok, klbiek, návinov alebo iného malého množstva šijacích, opravovacích a vyšívacích nití sa prvý pododsek uplatňuje na označovanie spoločnou etiketou uvedené v článku 16 ods. 3.
  Ak sa takéto výrobky predávajú jednotlivo koncovému spotrebiteľovi
  , môžu byť označené v ktoromkoľvek
  z úradných jazykov Únie, ak sú označené aj spoločnou etiketou. Názvy textilných vlákien možno v prípade potreby nahradiť zrozumiteľnými, jazykovo nezávislými symbolmi, alebo ich možno s nimi kombinovať
  .

Komisia prijme delegované akty v súlade s článkami 24, 25 a 26, v ktorých podrobne uvedenie podmienky používania symbolov uvedených v tomto odseku.

Článok 14

Textilné výrobky zložené z viacerých zložiek

1.   Akýkoľvek textilný výrobok zložený z dvoch alebo viacerých zložiek je označený etiketou uvádzajúcou vláknový obsah každej zložky.

Takéto označenie nie je povinné pre zložky iné ako hlavné podšívky a predstavujúce menej ako 30 % celkovej hmotnosti výrobku.

2.   Ak dva textilné výrobky alebo viac textilných výrobkov má ten istý obsah vlákien a bežne tvoria jeden celok, môžu byť označené len jednou etiketou.

Článok 15

Osobitné ustanovenia

Vláknové zloženie výrobkov uvedených v prílohe IV sa uvádza v súlade s pravidlami označovania etiketami stanovenými v uvedenej prílohe.

Článok 16

Výnimky

1.   Odchylne od článkov 12, 13 a 14 sa uplatňujú pravidlá ustanovené v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku.

V každom prípade sa výrobky uvedené v odsekoch 3 a 4 tohto článku sprístupňujú na trhu takým spôsobom, aby sa koncový spotrebiteľ mohol sám plne oboznámiť so zložením týchto výrobkov.

2.   Uvádzanie názvov
  textilných
  vlákien alebo vláknového zloženia na etiketách alebo označení textilných výrobkov uvedených v prílohe V sa nevyžaduje.

Ak však ochranná známka alebo názov podniku obsahuje samostatne alebo ako prídavné meno alebo ako koreň jeden z názvov uvedených v prílohe I, alebo názov, ktorý by mohol byť s ním zamenený, uplatňujú sa články 12, 13 a 14.

3.   Ak sú textilné výrobky uvedené v prílohe VI rovnakého typu a zloženia, môžu byť
  sprístupnené na trhu
  spolu pod spoločnou etiketou.

4.   Zloženie textilných výrobkov predávaných v metráži sa môže uvádzať na dĺžke alebo návine
  sprístupňovanom na trhu
  .

Kapitola 3

Dohľad nad trhom ▐

Článok 17

Ustanovenia týkajúce sa dohľadu nad trhom

1.   Orgány ▐ dohľadu nad trhom vykonávajú kontroly zhody zloženia textilných výrobkov s poskytnutými informáciami týkajúcimi sa zloženia týchto výrobkov podľa
  tohto nariadenia
  .

2.   
  Na účely stanovenia vláknového zloženia textilných výrobkov sa
  kontroly uvedené v odseku 1 ▐ vykonávajú v súlade s metódami
  alebo harmonizovanými normami stanovenými
  v prílohe VIII.

Na tieto účely sa percentuálny podiel vlákien podľa článkov 7, 8 a 9 stanovuje tak, že na suchú hmotnosť každého vlákna sa po odstránení položiek uvedených v prílohe VII uplatní príslušná dohodnutá prirážka uvedená v prílohe IX.

Pri stanovovaní vláknového zloženia podľa článkov 7, 8 a 9 sa nezohľadňujú položky uvedené v prílohe VII.

3.   Každé laboratórium
  akreditované a schválené orgánmi členského štátu na
  skúšanie textilných zmesí, pre ktoré neexistuje žiadna jednotná metóda analýzy na úrovni
  Únie
  , stanovuje
  vláknové
  zloženie takýchto zmesí ▐, pričom v správe o analýze uvedie získaný výsledok,
  použitú metódu
  a ▐ stupeň presnosti
  tejto
  metódy.

Článok 18

Tolerancie

1.   Na účely stanovenia zloženia textilných výrobkov určených konečnému spotrebiteľovi sa uplatňujú tolerancie ustanovené v odsekoch 2, 3 a 4.

2.   Prítomnosť cudzích vlákien sa v zložení, ktoré sa má poskytnúť v súlade s článkom 9, nemusí uviesť, ak percentuálny podiel týchto vlákien nedosahuje tieto hodnoty:

| a) | 2 % celkovej hmotnosti textilného výrobku, ak je toto množstvo odôvodnené
  ako technologicky nevyhnutné z hľadiska správnej výrobnej praxe
  a nevyplýva z rutiny, |
| --- | --- |

a)

2 % celkovej hmotnosti textilného výrobku, ak je toto množstvo odôvodnené
  ako technologicky nevyhnutné z hľadiska správnej výrobnej praxe
  a nevyplýva z rutiny,

| b) | za rovnakého predpokladu
  5 %
  celkovej hmotnosti
  v prípade
  textilných
  výrobkov, ktoré prešli procesom mykania. |
| --- | --- |

b)

za rovnakého predpokladu
  5 %
  celkovej hmotnosti
  v prípade
  textilných
  výrobkov, ktoré prešli procesom mykania.

Písmenom b) tohto odseku nie je dotknutý článok 8 ods. 3.

3.   Vo vzťahu k celkovej hmotnosti vlákien uvedených na etikete je medzi uvádzanými percentuálnymi podielmi vlákien, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s článkom 9, a percentuálnymi podielmi zistenými na základe analýzy vykonanej v súlade s článkom 17 prípustná výrobná tolerancia 3 %. Táto tolerancia sa uplatňuje aj na:

| a) | vlákna, ktoré sú v súlade s článkom 9 ods. 2 uvedené bez toho, aby bol uvedený ich percentuálny podiel; |
| --- | --- |

a)

vlákna, ktoré sú v súlade s článkom 9 ods. 2 uvedené bez toho, aby bol uvedený ich percentuálny podiel;

| b) | percentuálny podiel vlny uvedený v článku 8 ods. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

percentuálny podiel vlny uvedený v článku 8 ods. 2 písm. b).

Na účely analýzy sa tolerancie vypočítavajú osobitne. Celková hmotnosť, ktorá sa má brať do úvahy pri výpočte tolerancie uvedenej v tomto odseku, je hmotnosť vlákien hotového výrobku, po odčítaní hmotnosti akýchkoľvek cudzích vlákien zistených pri uplatnení tolerancie uvedenej v odseku 2.

Sčítanie tolerancií uvedených v odsekoch 2 a 3 je prípustné, len vtedy, ak sa v súvislosti s nejakými cudzími vláknami zistenými na základe analýzy pri uplatnení tolerancie uvedenej v odseku 2 preukáže, že sú rovnakého chemického typu, ako jeden druh vlákien alebo viac druhov vlákien uvedených na etikete.

4.   V prípade konkrétnych výrobkov, pri ktorých výrobný proces vyžaduje vyššie tolerancie než sú tolerancie stanovené v odsekoch 2 a 3, môže Komisia povoliť vyššie tolerancie, ak je zhoda výrobku kontrolovaná podľa článku 17 ods. 1, len vo výnimočných prípadoch a ak výrobca poskytne primerané odôvodnenie.

Výrobca predkladá žiadosť, v ktorej uvedie dostatočné dôvody a dôkazy, pokiaľ ide o výnimočné výrobné okolnosti.

Kapitola 4

Uvádzanie pôvodu textilných výrobkov

Článok 19

Uvádzanie pôvodu textilných výrobkov dovážaných z tretích krajín

1.
     
  Na účely tohto článku odkazujú výrazy „pôvod“ a „pochádzajúci“ na nepreferenčný pôvod v súlade s článkami 35 a 36 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 z 23. apríla 2008, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (modernizovaný Colný kódex)

   (11).

2.
     
  Na dovoz alebo uvedenie textilných výrobkov dovezených z tretích krajín na trh, s výnimkou výrobkov pochádzajúcich z Turecka a od zmluvných strán dohody o EHP, sa vzťahuje označovanie pôvodu podľa podmienok stanovených v tomto článku.

3.
     
  Krajina pôvodu textilných výrobkov sa uvádza na etikete týchto výrobkov. V prípade, že sú výrobky balené, sa označenie uvádza osobitne na balení. Uvedenie krajiny pôvodu nemožno nahradiť zodpovedajúcim uvedením v sprievodných obchodných dokumentoch.

4.
     
  Komisia môže prijať delegované akty v súlade s článkami 24, 25 a 26 s cieľom určiť prípady, v ktorých je označenie pôvodu na balení prípustné namiesto označenia na samotnom výrobku. To sa môže týkať predovšetkým prípadov, keď sa výrobky dostanú ku koncovému spotrebiteľovi alebo užívateľovi v ich obvyklom balení.

5.
     
  Slová „vyrobené v“ (made in) spolu s názvom krajiny pôvodu označujú pôvod textilných výrobkov. Označenie etiketami môže byť k dispozícii v ktoromkoľvek úradnom jazyku Európskej únie, ktorý je koncovému spotrebiteľovi v členskom štáte, v ktorom sa výrobky majú uviesť na trh, ľahko zrozumiteľný.

6.
     
  Pôvod sa označuje jasne čitateľným a nezmazateľným písmom a toto označenie musí byť počas bežného používania výrobku viditeľné, zreteľne odlíšené od ostatných informácií a uvedené spôsobom, ktorý nie je ani zavádzajúci, ani nie je pravdepodobné že vzbudí klamlivý dojem, pokiaľ ide o pôvod výrobku.

7.
     
  Textilné výrobky sú v čase dovozu označené požadovanými etiketami. Takéto označenie sa nesmie odstrániť ani porušiť pred tým, ako sa výrobky predajú koncovému spotrebiteľovi alebo užívateľovi.

Článok 20

Uvádzanie pôvodu iných textilných výrobkov

1.
     
  Podmienky stanovené v tomto článku sa vzťahujú na označovanie pôvodu textilných výrobkov iných, ako sú výrobky uvedené v článku 19.

2.
     
  Výrobok sa považuje za výrobok pochádzajúci z krajiny, v ktorej prešiel najmenej dvomi z týchto výrobných fáz:

| — | spriadanie; |
| --- | --- |

—

spriadanie;

| — | tkanie; |
| --- | --- |

—

tkanie;

| — | konečná úprava; |
| --- | --- |

—

konečná úprava;

| — | sériová výroba. |
| --- | --- |

—

sériová výroba.

3.
     
  Pokiaľ textilný výrobok neprešiel v príslušnej krajine všetkými výrobnými fázami uvedenými v odseku 2, nesmie sa táto krajina označiť ako výhradná krajina pôvodu výrobku.

4.
     
  Slová „vyrobené v“ (made in) spolu s názvom krajiny pôvodu označujú pôvod výrobku. Označenie etiketami môže byť k dispozícii v ktoromkoľvek úradnom jazyku Európskej únie, ktorý je koncovému spotrebiteľovi v členskom štáte, v ktorom sa výrobok má uviesť na trh, ľahko zrozumiteľný.

5.
     
  Pôvod sa označuje jasne čitateľným a nezmazateľným písmom a toto označenie musí byť počas bežného používania výrobku viditeľné, zreteľne odlíšené od ostatných informácií a uvedené spôsobom, ktorý nie je ani zavádzajúci, ani nie je pravdepodobné že vzbudí klamlivý dojem, pokiaľ ide o pôvod výrobku.

Článok 21

Delegované akty

Komisia môže prijať delegované akty v súlade s článkami 24, 25 a 26 s cieľom:

| — | určiť podrobnú formu a podmienky označovania pôvodu; |
| --- | --- |

—

určiť podrobnú formu a podmienky označovania pôvodu;

| — | zostaviť vo všetkých úradných jazykoch Únie zoznam výrazov, ktoré jasne vyjadrujú, že výrobky pochádzajú z krajiny uvedenej na etikete; |
| --- | --- |

—

zostaviť vo všetkých úradných jazykoch Únie zoznam výrazov, ktoré jasne vyjadrujú, že výrobky pochádzajú z krajiny uvedenej na etikete;

| — | určiť prípady, v ktorých bežne používané skratky jednoznačne označujú krajinu pôvodu a môžu sa použiť na účely tohto nariadenia; |
| --- | --- |

—

určiť prípady, v ktorých bežne používané skratky jednoznačne označujú krajinu pôvodu a môžu sa použiť na účely tohto nariadenia;

| — | určiť prípady, v ktorých sa výrobky nemôžu alebo nesmú označiť etiketami z technických alebo ekonomických dôvodov; |
| --- | --- |

—

určiť prípady, v ktorých sa výrobky nemôžu alebo nesmú označiť etiketami z technických alebo ekonomických dôvodov;

| — | určiť ďalšie pravidlá, ktoré sa môžu vyžadovať v prípade, že výrobky sa považujú za výrobky nespĺňajúce ustanovenia tohto nariadenia. |
| --- | --- |

—

určiť ďalšie pravidlá, ktoré sa môžu vyžadovať v prípade, že výrobky sa považujú za výrobky nespĺňajúce ustanovenia tohto nariadenia.

Článok 22

Spoločné ustanovenia

1.
     
  Textilné výrobky uvedené v článku 19 sa považujú za výrobky nespĺňajúce ustanovenia tohto nariadenia, ak:

| — | nie sú označené etiketou s uvedením pôvodu; |
| --- | --- |

—

nie sú označené etiketou s uvedením pôvodu;

| — | označenie pôvodu nezodpovedá pôvodu výrobkov; |
| --- | --- |

—

označenie pôvodu nezodpovedá pôvodu výrobkov;

| — | označenie pôvodu bolo zmenené alebo odstránené, či inak porušené, okrem prípadov, keď bola požadovaná úprava podľa odseku 5 tohto článku. |
| --- | --- |

—

označenie pôvodu bolo zmenené alebo odstránené, či inak porušené, okrem prípadov, keď bola požadovaná úprava podľa odseku 5 tohto článku.

2.
     
  Textilné výrobky iné ako výrobky uvedené v článku 19 sa považujú za výrobky nespĺňajúce ustanovenia tohto nariadenia, ak:

| — | označenie pôvodu nezodpovedá pôvodu výrobkov; |
| --- | --- |

—

označenie pôvodu nezodpovedá pôvodu výrobkov;

| — | označenie pôvodu bolo zmenené alebo odstránené, či inak porušené, okrem prípadov, keď bola požadovaná úprava podľa odseku 5 tohto článku. |
| --- | --- |

—

označenie pôvodu bolo zmenené alebo odstránené, či inak porušené, okrem prípadov, keď bola požadovaná úprava podľa odseku 5 tohto článku.

3.
     
  Komisia môže prijať delegované akty v súlade s článkami 24, 25 a 26, pokiaľ ide o vyhlásenia a podporné dokumenty, ktoré sa môžu zohľadniť pri preukazovaní súladu s týmto nariadením.

4.
     
  Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných na porušenia ustanovení tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii do ...

   (12)

  a bezodkladne ju informujú o akýchkoľvek následných zmenách a doplneniach, ktoré sa ich týkajú.

5.
     
  Ak výrobky nespĺňajú ustanovenia tohto nariadenia, členské štáty ďalej prijmú nevyhnutné opatrenia, na základe ktorých môžu požadovať, aby vlastník výrobkov alebo akákoľvek iná osoba za ne zodpovedná označila tieto výrobky na svoje vlastné náklady v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia.

6.
     
  V prípade, že je to nevyhnutné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, príslušné orgány si môžu pri overovaní súladu s týmto nariadením vymieňať údaje, a to aj s orgánmi alebo inými osobami či organizáciami, ktoré členské štáty poverili podľa článku 11 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu

   (13)

  .

Kapitola 5

Záverečné ustanovenia

Článok 23

Prispôsobenie technickému pokroku

Komisia
  prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 24 za podmienok stanovených v článkoch 25 a 26 prijme
  zmeny a doplnenia príloh I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX, ktoré sú potrebné na prispôsobenie týchto príloh technickému pokroku. ▐

Článok 24

Výkon delegovania právomocí

1.
     
  Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článkoch 11, 13, 19, 21, 22 a 23 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od ...

   (14)

  . Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. K tejto správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na rozšírenie obdobia delegovania právomocí.

2.
     
  Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

Článok 25

Odvolanie delegovania právomocí

Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 11, 13, 19, 21, 22 a 23 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.

Článok 26

Námietky voči delegovaným aktom

1.
     
  Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia.

Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

2.
     
  Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu alebo ak Európsky parlament aa Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený.

▐

Článok 27

Správy

Najneskôr ... (15) Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní tohto nariadenia s dôrazom na žiadosti o názvy nových
  textilných
  vlákien a ich prijatie
  a v odôvodnených prípadoch predloží legislatívny návrh
  .

Článok 28

Preskúmanie

1.
     
  Do ...

   (16)

  Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o možných požiadavkách na označovanie etiketami, ktoré by sa mali zaviesť na úrovni Únie, aby sa spotrebiteľom poskytli presné, relevantné, zrozumiteľné a porovnateľné informácie o vlastnostiach textilných výrobkov. Správa bude vychádzať z rozšírených konzultácií so všetkými zainteresovanými subjektmi, zo spotrebiteľských prieskumov a z dôslednej analýzy nákladov a prínosov a v prípade potreby sa k nej pripoja legislatívne návrhy. V správe sa okrem iného preskúmajú tieto otázky:

| — | harmonizovaný systém označovania etiketami, |
| --- | --- |

—

harmonizovaný systém označovania etiketami,

| — | jednotný systém označovania veľkosti pre odev a obuv v celej Únii, |
| --- | --- |

—

jednotný systém označovania veľkosti pre odev a obuv v celej Únii,

| — | uvedenie všetkých potenciálne alergénnych alebo nebezpečných látok použitých pri výrobe alebo spracovaní textilných výrobkov, |
| --- | --- |

—

uvedenie všetkých potenciálne alergénnych alebo nebezpečných látok použitých pri výrobe alebo spracovaní textilných výrobkov,

| — | ekologické označovanie etiketami týkajúce sa environmentálneho vplyvu textilných výrobkov a ich udržateľnej výroby, |
| --- | --- |

—

ekologické označovanie etiketami týkajúce sa environmentálneho vplyvu textilných výrobkov a ich udržateľnej výroby,

| — | sociálne označovanie, aby sa spotrebitelia informovali o sociálnych podmienkach, za ktorých bol výrobok vyrobený; |
| --- | --- |

—

sociálne označovanie, aby sa spotrebitelia informovali o sociálnych podmienkach, za ktorých bol výrobok vyrobený;

| — | varovné označenia týkajúce sa horľavosti textilných výrobkov, najmä vysokohorľavých odevov, |
| --- | --- |

—

varovné označenia týkajúce sa horľavosti textilných výrobkov, najmä vysokohorľavých odevov,

| — | elektronické označovanie vrátane rádiofrekvenčnej identifikácie (RFID), |
| --- | --- |

—

elektronické označovanie vrátane rádiofrekvenčnej identifikácie (RFID),

| — | pripojenie identifikačného čísla na etiketu, ktoré sa využije na získanie dodatočných informácií na požiadanie o výrobku, napríklad prostredníctvom internetu, |
| --- | --- |

—

pripojenie identifikačného čísla na etiketu, ktoré sa využije na získanie dodatočných informácií na požiadanie o výrobku, napríklad prostredníctvom internetu,

| — | využívanie jazykovo nezávislých symbolov na identifikáciu vlákien použitých na výrobu textilného výrobku, čo umožní spotrebiteľovi ľahko pochopiť jeho zloženie, a najmä zistiť použitie prírodných alebo syntetických vlákien. |
| --- | --- |

—

využívanie jazykovo nezávislých symbolov na identifikáciu vlákien použitých na výrobu textilného výrobku, čo umožní spotrebiteľovi ľahko pochopiť jeho zloženie, a najmä zistiť použitie prírodných alebo syntetických vlákien.

2.
     
  Komisia do ...

   (17)

  vykoná štúdiu so zámerom posúdiť, či látky použité pri výrobe alebo spracovaní textilných výrobkov môžu predstavovať nebezpečenstvo pre ľudské zdravie. V tejto štúdii sa najmä vyhodnotí, či existuje príčinná súvislosť medzi alergickými reakciami a syntetickými vláknami, farbivami, biocídmi, konzervačnými látkami alebo nanočasticami používanými v textilných výrobkoch. Za základ tejto štúdie sa použijú vedecké dôkazy a zohľadnia sa v nej výsledky činností dohľadu nad trhom. Na základe tejto štúdie Komisia v odôvodnených prípadoch predloží legislatívne návrhy s cieľom zakázať alebo obmedziť používanie potenciálne nebezpečných látok v textilných výrobkoch v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie.

Článok 29

Prechodné ustanovenia

Textilné výrobky, ktoré sú v súlade s ustanoveniami smernice 2008/121/ES a ktoré boli uvedené na trh pred ...

   (18)

  , môžu byť naďalej uvádzané na trh do ...

   (19)

  .

Článok 30

Zrušovacie ustanovenie

Smernice
  73/44/EHS
  , 96/73/ES a
  2008/121/ES
  sa zrušujú s účinnosťou od ... (20).

Odkazy na zrušené smernice sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe X.

Článok 31

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej Únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  Stanovisko zo 16. decembra 2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 18. mája 2010.

2

(3)  Ú. v. ES L 83, 30.3.1973, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 32, 3.2.1997, s. 1.

4

(5)  

  Ú. v. EÚ L 19, 23.1.2009, s. 29

  .

5

Ú. v. EÚ L 19, 23.1.2009, s. 29

(6)  Ú. v. EÚ L 11, 15.1.2002, s. 4.

6

(7)  

  Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30

  .

7

Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30

(8)  
  Prijaté texty, P7_TA(2009)0093.

8

Prijaté texty, P7_TA(2009)0093.

(9)  
  Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

9

Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(10)  

  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114

  .

10

Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114

(11)  

  Ú. v. EÚ L 145, 4.6.2008, s. 1

  .

11

Ú. v. EÚ L 145, 4.6.2008, s. 1

(12)  
  Deväť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

12

Deväť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(13)  

  Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22

  .

13

Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22

(14)  
  Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

14

Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(15)  
  Tri roky
  od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

15

Tri roky

(16)  
  Dva roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

16

Dva roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(17)  
  Dva roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

17

Dva roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(18)  
  Šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

18

Šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(19)  
  Dva roky a šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

19

Dva roky a šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(20)  Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

20

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA I

TABUĽKA TEXTILNÝCH VLÁKIEN

| Číslo | Názov | Opis vlákna |
| --- | --- | --- |
| 1 | vlna | vlákna z rúna oviec alebo jahniat (Ovis aries) alebo zmes vlákien z rúna oviec alebo jahniat a srsti zvierat uvedených v položke 2 |
| 2 | alpaka, lama, ťava, kašmír, mohér, angora, vikuňa, yak, guanako, kašgora, bobor, vydra, po ktorých nasleduje alebo nenasleduje názov „vlna“ alebo „srs“ | srsť nasledujúcich zvierat: alpaka, lama, ťava, kašmírska koza, angorská koza, angorský králik, vikuňa, yak, guanako, kašgorská koza, bobor, vydra |
| 3 | zvieracia alebo konská srsť, s uvedením alebo bez uvedenia druhu zvieraťa (napr. srsť dobytka, srsť z kozy domácej, konské vlásie) | srsť rozličných zvierat neuvedených pod číslom 1 alebo 2 |
| 4 | hodváb | vlákno získané výlučne zo snovacích žliaz hmyzu |
| 5 | bavlna | vlákno získané z toboliek bavlníka (Gossypium) |
| 6 | kapok | vlákno získané z vnútra ovocia kapok (Ceiba pentandra) |
| 7 | ľan | vlákno získané z lyka rastliny ľan (Linum usitatissimum) |
| 8 | pravé konope | vlákno získané z lyka konopí (Cannabis sativa) |
| 9 | juta | vlákno získané z lyka Corchorus oritorus a Corchorus capsularis. Na účely tohto nariadenia sa lykové vlákna získané z nasledujúcich druhov spracovávajú rovnakým spôsobom ako juta: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |
| 10 | abaka (manilské konope) | vlákno získané z obalu listu Musa textilis |
| 11 | alfa | vlákno získané z listov Stipa tenacissima |
| 12 | kokos (kokosový orech) | vlákno získané z plodov Cocos nucifera |
| 13 | broom | vlákno získané z lyka Cytisus scoparius a/alebo Spartium junceum |
| 14 | ramia | vlákno získané z lyka Boehmeria nivea a Boehmeria tenacissima |
| 15 | sisal | vlákno získané z listov Agave sisalana |
| 16 | bengálske konope | vlákno z lyka Crotalaria juncea |
| 17 | henequen | vlákno z lyka Agave fourcroydes |
| 18 | maguey | vlákno z lyka Agave cantala |
| 19 | acetát | vlákno z acetátu celulózy, v ktorom je menej ako 92 % a minimálne 74 % hydroxylových skupín acetylovaných |
| 20 | alginát | vlákno získané z kovových solí kyseliny algínovej |
| 21 | meďnaté vlákno | regenerované celulózové vlákno získané meďnato amoniakálnym procesom |
| 22 | modal | vlákno z regenerovanej celulózy získané modifikovaným viskózovým postupom, s vysokou pevnosťou v pretrhu a vysokým modulom pevnosti za mokra. Pevnosť v pretrhu (BC) v klimatizovanom stave a sila (BM) požadovaná na predĺženie o 5 % v mokrom stave je:
  BC(CN) ≥ 1,3 √T + 2 T
  BM(CN) ≥ 0,5 √T,
  kde T je priemerná dĺžková hmotnosť v dtex |
| 23 | proteín | vlákno získané z prírodných proteínových látok regenerovaných a stabilizovaných prostredníctvom účinku chemických činidiel |
| 24 | triacetát | celulózovo acetátové vlákno, v ktorom najmenej 92 % hydroxylových skupín je acetylovaných |
| 25 | viskóza | regenerované celulózové vlákno získané viskózovým procesom, pri ktorom vzniká nekonečné a diskontinuálne vlákno |
| 26 | akryl | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami, zahrňujúcimi najmenej 85 % (hmotnosti) v reťazci akrylonytrilových jednotiek |
| 27 | chloridové vlákno | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazci viac ako 50 % hmotnosti chlórovaných vinylových alebo chlórovaných vinylidénových monomérových jednotiek |
| 28 | fluoretylén | vlákno tvorené lineárnymi molekulami vytváranými z flurovaných alifatických uhľovodíkových monomérov |
| 29 | modakryl | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazci viac ako 50 % a menej ako 85 % (hmotnosti) akrylonitrilových jednotiek |
| 30 | polyamid alebo nylon | vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl, ktoré majú v reťazci opakujúce sa amidové väzby, z ktorých najmenej 85 % je pripojených k alifatickým alebo cykloalifatickým jednotkám |
| 31 | aramid | vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl pozostávajúcich z aromatických skupín spojených amidovými alebo imidovými väzbami, z ktorých najmenej 85 % je pripojených priamo na dve aromatické jadrá, a pokiaľ sa vyskytujú imidové väzby, ich počet nepresahuje počet amidových väzieb |
| 32 | polyimid | vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl, ktoré majú v reťazci opakujúce sa imidové jednotky |
| 33 | lyocel | vlákno z regenerovanej celulózy získané procesom rozpúšťania v organickom rozpúšťadle (zmes organických chemikálií a vody) a spriadania, bez tvorby derivátov |
| 34 | polyaktid | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazi minimálne 85 % (hmotnosti) jednotiek esteru kyseliny mliečnej, derivovanej z prírodne sa vyskytujúcich cukrov, ktoré má teplotu tavenia minimálne 135 °C |
| 35 | polyester | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami zahrňujúcimi v reťazci min. 85 % (hmotnosti) esterov diolu a tereftálovej kyseliny |
| 36 | polyetylén | vlákno tvorené nesubstituovanými alifatickými nasýtenými uhľovodíkovými lineárnymi makromolekulami |
| 37 | polypropylén | vlákno tvorené alifatickými nasýtenými uhľovodíkovými lineárnymi makromolekulami, kde jeden uhlíkový atóm z dvoch nesie bočný metylový reťazec v izotaktickej pozícii a bez ďalších substituentov |
| 38 | polykarbamid | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi reťazec opakujúcej sa ureylénovej (NH-CO-NH) funkčnej skupiny |
| 39 | polyuretán | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami zloženými z reťazcov s opakujúcimi sa uretánovými funkčnými skupinami |
| 40 | vinylal | vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami, ktorých reťazec je vytváraný poly(vinyl alkoholom) s rozličnými úrovňami acetalizácie |
| 41 | trivinyl | vlákno tvorené akrylonitrilovým terpolymérom, chlórovaným vinylovým monomérom a tretím vinylovým monomérom, z ktorých žiaden nepredstavuje viac ako 50 % celkovej hmotnosti |
| 42 | elastodién | elastické vlákno zložené z prírodného alebo syntetického polyizoprénu alebo zložené z jedného alebo viacerých diénov polymerizovaných s jedným alebo viacerými vinylovými monomérmi alebo bez nich a ktoré, keď sa natiahne na trojnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku |
| 43 | elastán | elastické vlákno zložené najmenej z 85 % (hmotnosti) zo segmentovaného polyuretánu a ktoré, keď sa natiahne na trojnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku |
| 44 | sklené vlákno | vlákno vyrobené zo skla |
| 45 | názov zodpovedajúci materiálu, z ktorého sú vlákna zložené, napríklad vlákno kovové (metalické, metalizované) azbestové, papierové, po ktorých nasleduje alebo nenasleduje slovo „priadza“ alebo „vlákno“ | vlákna získané z rôznorodých alebo nových materiálov neuvedených vyššie |
| 46 | elastomultiester | vlákno vytvorené interakciou dvoch alebo viacerých chemicky rozdielnych lineárnych makromolekúl, ktoré obsahuje esterové skupiny ako dominantnú funkčnú jednotku (najmenej 85 %) v dvoch alebo viacerých rozdielnych fázach (ktoré nepresahujú 85 % hmotnosti) a ktoré, keď sa natiahne na jedenapolnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku |
| 47 | elastolefín | vlákno zložené najmenej z 95 % (hmotnosti) z makromolekúl vytvorených z etylénu a aspoň jedného ďalšieho olefínu a čiastočne zosieťovaných, ktoré, keď sa natiahne na jedenapolnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku |
| 48 | melamín | vlákno zložené najmenej z 85 % hmotnosti zo zosieťovaných makromolekúl vytvorených z derivátov melamínu |

Číslo

Názov

Opis vlákna

1

vlna

vlákna z rúna oviec alebo jahniat (Ovis aries) alebo zmes vlákien z rúna oviec alebo jahniat a srsti zvierat uvedených v položke 2

2

alpaka, lama, ťava, kašmír, mohér, angora, vikuňa, yak, guanako, kašgora, bobor, vydra, po ktorých nasleduje alebo nenasleduje názov „vlna“ alebo „srs“

srsť nasledujúcich zvierat: alpaka, lama, ťava, kašmírska koza, angorská koza, angorský králik, vikuňa, yak, guanako, kašgorská koza, bobor, vydra

3

zvieracia alebo konská srsť, s uvedením alebo bez uvedenia druhu zvieraťa (napr. srsť dobytka, srsť z kozy domácej, konské vlásie)

srsť rozličných zvierat neuvedených pod číslom 1 alebo 2

4

hodváb

vlákno získané výlučne zo snovacích žliaz hmyzu

5

bavlna

vlákno získané z toboliek bavlníka (Gossypium)

6

kapok

vlákno získané z vnútra ovocia kapok (Ceiba pentandra)

7

ľan

vlákno získané z lyka rastliny ľan (Linum usitatissimum)

8

pravé konope

vlákno získané z lyka konopí (Cannabis sativa)

9

juta

vlákno získané z lyka Corchorus oritorus a Corchorus capsularis. Na účely tohto nariadenia sa lykové vlákna získané z nasledujúcich druhov spracovávajú rovnakým spôsobom ako juta: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata

10

abaka (manilské konope)

vlákno získané z obalu listu Musa textilis

11

alfa

vlákno získané z listov Stipa tenacissima

12

kokos (kokosový orech)

vlákno získané z plodov Cocos nucifera

13

broom

vlákno získané z lyka Cytisus scoparius a/alebo Spartium junceum

14

ramia

vlákno získané z lyka Boehmeria nivea a Boehmeria tenacissima

15

sisal

vlákno získané z listov Agave sisalana

16

bengálske konope

vlákno z lyka Crotalaria juncea

17

henequen

vlákno z lyka Agave fourcroydes

18

maguey

vlákno z lyka Agave cantala

19

acetát

vlákno z acetátu celulózy, v ktorom je menej ako 92 % a minimálne 74 % hydroxylových skupín acetylovaných

20

alginát

vlákno získané z kovových solí kyseliny algínovej

21

meďnaté vlákno

regenerované celulózové vlákno získané meďnato amoniakálnym procesom

22

modal

vlákno z regenerovanej celulózy získané modifikovaným viskózovým postupom, s vysokou pevnosťou v pretrhu a vysokým modulom pevnosti za mokra. Pevnosť v pretrhu (BC) v klimatizovanom stave a sila (BM) požadovaná na predĺženie o 5 % v mokrom stave je:

BC(CN) ≥ 1,3 √T + 2 T

BM(CN) ≥ 0,5 √T,

kde T je priemerná dĺžková hmotnosť v dtex

23

proteín

vlákno získané z prírodných proteínových látok regenerovaných a stabilizovaných prostredníctvom účinku chemických činidiel

24

triacetát

celulózovo acetátové vlákno, v ktorom najmenej 92 % hydroxylových skupín je acetylovaných

25

viskóza

regenerované celulózové vlákno získané viskózovým procesom, pri ktorom vzniká nekonečné a diskontinuálne vlákno

26

akryl

vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami, zahrňujúcimi najmenej 85 % (hmotnosti) v reťazci akrylonytrilových jednotiek

27

chloridové vlákno

vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazci viac ako 50 % hmotnosti chlórovaných vinylových alebo chlórovaných vinylidénových monomérových jednotiek

28

fluoretylén

vlákno tvorené lineárnymi molekulami vytváranými z flurovaných alifatických uhľovodíkových monomérov

29

modakryl

vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazci viac ako 50 % a menej ako 85 % (hmotnosti) akrylonitrilových jednotiek

30

polyamid alebo nylon

vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl, ktoré majú v reťazci opakujúce sa amidové väzby, z ktorých najmenej 85 % je pripojených k alifatickým alebo cykloalifatickým jednotkám

31

aramid

vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl pozostávajúcich z aromatických skupín spojených amidovými alebo imidovými väzbami, z ktorých najmenej 85 % je pripojených priamo na dve aromatické jadrá, a pokiaľ sa vyskytujú imidové väzby, ich počet nepresahuje počet amidových väzieb

32

polyimid

vlákno zo syntetických lineárnych makromolekúl, ktoré majú v reťazci opakujúce sa imidové jednotky

33

lyocel

vlákno z regenerovanej celulózy získané procesom rozpúšťania v organickom rozpúšťadle (zmes organických chemikálií a vody) a spriadania, bez tvorby derivátov

34

polyaktid

vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazi minimálne 85 % (hmotnosti) jednotiek esteru kyseliny mliečnej, derivovanej z prírodne sa vyskytujúcich cukrov, ktoré má teplotu tavenia minimálne 135 °C

35

polyester

vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami zahrňujúcimi v reťazci min. 85 % (hmotnosti) esterov diolu a tereftálovej kyseliny

36

polyetylén

vlákno tvorené nesubstituovanými alifatickými nasýtenými uhľovodíkovými lineárnymi makromolekulami

37

polypropylén

vlákno tvorené alifatickými nasýtenými uhľovodíkovými lineárnymi makromolekulami, kde jeden uhlíkový atóm z dvoch nesie bočný metylový reťazec v izotaktickej pozícii a bez ďalších substituentov

38

polykarbamid

vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi reťazec opakujúcej sa ureylénovej (NH-CO-NH) funkčnej skupiny

39

polyuretán

vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami zloženými z reťazcov s opakujúcimi sa uretánovými funkčnými skupinami

40

vinylal

vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami, ktorých reťazec je vytváraný poly(vinyl alkoholom) s rozličnými úrovňami acetalizácie

41

trivinyl

vlákno tvorené akrylonitrilovým terpolymérom, chlórovaným vinylovým monomérom a tretím vinylovým monomérom, z ktorých žiaden nepredstavuje viac ako 50 % celkovej hmotnosti

42

elastodién

elastické vlákno zložené z prírodného alebo syntetického polyizoprénu alebo zložené z jedného alebo viacerých diénov polymerizovaných s jedným alebo viacerými vinylovými monomérmi alebo bez nich a ktoré, keď sa natiahne na trojnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku

43

elastán

elastické vlákno zložené najmenej z 85 % (hmotnosti) zo segmentovaného polyuretánu a ktoré, keď sa natiahne na trojnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku

44

sklené vlákno

vlákno vyrobené zo skla

45

názov zodpovedajúci materiálu, z ktorého sú vlákna zložené, napríklad vlákno kovové (metalické, metalizované) azbestové, papierové, po ktorých nasleduje alebo nenasleduje slovo „priadza“ alebo „vlákno“

vlákna získané z rôznorodých alebo nových materiálov neuvedených vyššie

46

elastomultiester

vlákno vytvorené interakciou dvoch alebo viacerých chemicky rozdielnych lineárnych makromolekúl, ktoré obsahuje esterové skupiny ako dominantnú funkčnú jednotku (najmenej 85 %) v dvoch alebo viacerých rozdielnych fázach (ktoré nepresahujú 85 % hmotnosti) a ktoré, keď sa natiahne na jedenapolnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku

47

elastolefín

vlákno zložené najmenej z 95 % (hmotnosti) z makromolekúl vytvorených z etylénu a aspoň jedného ďalšieho olefínu a čiastočne zosieťovaných, ktoré, keď sa natiahne na jedenapolnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku

48

melamín

vlákno zložené najmenej z 85 % hmotnosti zo zosieťovaných makromolekúl vytvorených z derivátov melamínu

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA II

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA TECHNICKÝ SPIS ŽIADOSTI O NÁZOV NOVÉHO
  TEXTILNÉHO
  VLÁKNA

(Článok 6)

Technický spis na účely návrhu zaradenia názvu nového
  textilného
  vlákna do prílohy I, ako sa uvádza v článku 6, obsahuje minimálne tieto informácie:

| — | Navrhovaný názov vlákna;
  Navrhovaný názov má spojitosť s chemickým zložením a podľa potreby informuje o vlastnostiach vlákna. Na navrhovaný názov sa nevzťahujú žiadne práva a nespája sa s výrobcom; |
| --- | --- |

—

Navrhovaný názov vlákna;

Navrhovaný názov má spojitosť s chemickým zložením a podľa potreby informuje o vlastnostiach vlákna. Na navrhovaný názov sa nevzťahujú žiadne práva a nespája sa s výrobcom;

| — | Navrhované vymedzenie vlákna;
  Vlastnosti uvedené vo vymedzení nového vlákna, ako napríklad elasticita, je možné overiť na základe skúšobných metód, ktoré sa majú poskytnúť spolu s technickým spisom a experimentálnymi výsledkami analýz; |
| --- | --- |

—

Navrhované vymedzenie vlákna;

Vlastnosti uvedené vo vymedzení nového vlákna, ako napríklad elasticita, je možné overiť na základe skúšobných metód, ktoré sa majú poskytnúť spolu s technickým spisom a experimentálnymi výsledkami analýz;

| — | Identifikácia vlákna: chemický vzorec, rozdiely vo vzťahu k existujúcim vláknam spolu s podrobnými údajmi, ak je to relevantné, ako sú bod topenia, hustota, index lomu, horľavosť a spektrum FTIR; |
| --- | --- |

—

Identifikácia vlákna: chemický vzorec, rozdiely vo vzťahu k existujúcim vláknam spolu s podrobnými údajmi, ak je to relevantné, ako sú bod topenia, hustota, index lomu, horľavosť a spektrum FTIR;

| — | Navrhovaná dohodnutá prirážka; |
| --- | --- |

—

Navrhovaná dohodnutá prirážka;

| — | Dostatočne vypracované metódy identifikácie a kvantifikácie vrátane experimentálnych údajov;
  Žiadateľ posúdi možnosť použiť metódy uvedené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu na analýzu najpravdepodobnejších komerčných zmesí nového vlákna s inými vláknami a navrhne aspoň jednu z týchto metód. Pokiaľ ide o metódy, pri ktorých sa môže vlákno považovať za nerozpustnú zložku, žiadateľ posudzuje korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti nového vlákna. So žiadosťou by sa mali predložiť aj všetky experimentálne údaje.
  Ak nie sú metódy uvedené v tomto nariadení vhodné, žiadateľ poskytne primerané odôvodnenie a navrhne novú metódu.
  Žiadosť by mala obsahovať experimentálne údaje vzťahujúce sa na navrhované postupy. Spolu so spisom sa poskytnú údaje o presnosti, rozsahu a opakovateľnosti metód; |
| --- | --- |

—

Dostatočne vypracované metódy identifikácie a kvantifikácie vrátane experimentálnych údajov;

Žiadateľ posúdi možnosť použiť metódy uvedené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu na analýzu najpravdepodobnejších komerčných zmesí nového vlákna s inými vláknami a navrhne aspoň jednu z týchto metód. Pokiaľ ide o metódy, pri ktorých sa môže vlákno považovať za nerozpustnú zložku, žiadateľ posudzuje korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti nového vlákna. So žiadosťou by sa mali predložiť aj všetky experimentálne údaje.

Ak nie sú metódy uvedené v tomto nariadení vhodné, žiadateľ poskytne primerané odôvodnenie a navrhne novú metódu.

Žiadosť by mala obsahovať experimentálne údaje vzťahujúce sa na navrhované postupy. Spolu so spisom sa poskytnú údaje o presnosti, rozsahu a opakovateľnosti metód;

| — | Výsledky skúšok vykonaných s cieľom posúdiť možné alergénne reakcie alebo iné nepriaznivé účinky nových vlákien na ľudské zdravie v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie; |
| --- | --- |

—

Výsledky skúšok vykonaných s cieľom posúdiť možné alergénne reakcie alebo iné nepriaznivé účinky nových vlákien na ľudské zdravie v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie;

| — | Ďalšie informácie na podloženie žiadosti: výrobný proces, relevantnosť pre spotrebiteľa; |
| --- | --- |

—

Ďalšie informácie na podloženie žiadosti: výrobný proces, relevantnosť pre spotrebiteľa;

| — | Výrobca alebo jeho zástupca na žiadosť Komisie poskytnú reprezentatívne vzorky nového čistého vlákna a príslušných zmesí vlákien potrebné na validáciu navrhovaných metód identifikácie a kvantifikácie. |
| --- | --- |

—

Výrobca alebo jeho zástupca na žiadosť Komisie poskytnú reprezentatívne vzorky nového čistého vlákna a príslušných zmesí vlákien potrebné na validáciu navrhovaných metód identifikácie a kvantifikácie.

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA III

NÁZVY PODĽA ČLÁNKU 8 ODS. 1

v bulharčine: „необработена вълна“,

v španielčine: „lana virgen“ alebo „lana de esquilado“,

v češtine: „střižní vlna“,

v dánčine: „ren, ny uld“,

v nemčine: „Schurwolle“,

v estónčine: „uus vill“,

v írčine: „olann lomra“

v gréčtine: „παρθένο μαλλί“,

v angličtine: „fleece wool“ alebo „virgin wool“,

vo francúzštine: „laine vierge“ alebo „laine de tonte“,

v taliančine: „lana vergine“ alebo „lana di tosa“,

v lotyštine: „pirmlietojuma vilna“ alebo „cirptā vilna“,

v litovčine: „natūralioji vilna“,

v maďarčine: „élőgyapjú“,

v maltčine: „suf verġni“,

v holandčine: „scheerwol“,

v poľštine: „żywa wełna“,

v portugalčine: „lã virgem“,

v rumunčine: „lână virgină“,

v slovenčine: „strižná vlna“,

v slovinčine: „runska volna“,

vo fínčine: „uusi villa“,

v švédčine: „ren ull“.

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA IV

OSOBITNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA OZNAČOVANIA URČITÝCH VÝROBKOV ETIKETAMI

(Článok 15)

| Výrobky | Ustanovenia o označovaní etiketami |
| --- | --- |
| 1. | Nasledujúce korzetové výrobky: |

Výrobky

Ustanovenia o označovaní etiketami

1.

Nasledujúce korzetové výrobky:

Vláknové zloženie je špecifikované na etikete uvedením zloženia celého výrobku alebo zloženia ďalej uvedených zložiek, a to buď súhrnne alebo oddelene:

| a) | Podprsenky |
| --- | --- |

a)

Podprsenky

Vonkajšia a vnútorná látka košíčkov a zadného dielu

| b) | Korzety |
| --- | --- |

b)

Korzety

Predné, zadné a bočné spevňovacie diely

| c) | Šnurovačky |
| --- | --- |

c)

Šnurovačky

Vonkajšia a vnútorná látka košíčkov, predné a zadné spevňovacie diely a bočné diely

| 2. | Iné korzetové výrobky vyššie neuvedené |
| --- | --- |

2.

Iné korzetové výrobky vyššie neuvedené

Vláknové zloženie je špecifikované uvedením zloženia celého výrobku alebo zloženia rôznych zložiek výrobkov, a to buď súhrnne alebo oddelene. Takéto označovanie nie je povinné pre zložky, ktoré predstavujú menej ako 10 % celkovej hmotnosti výrobku.

| 3. | Všetky korzetové výrobky |
| --- | --- |

3.

Všetky korzetové výrobky

Osobitné označovanie rozličných častí korzetových výrobkov je uskutočňované takým spôsobom, aby konečný spotrebiteľ mohol ľahko pochopiť, na ktorú časť výrobku sa informácie na etikete vzťahujú.

| 4. | Textílie s leptanou tlačou |
| --- | --- |

4.

Textílie s leptanou tlačou

Vláknové zloženie sa udáva pre výrobok ako celok a môže byť špecifikované oddelene uvedením zloženia základnej textílie a zloženia leptaných častí. Uvádzajú sa názvy týchto zložiek.

| 5. | Vyšívané textílie |
| --- | --- |

5.

Vyšívané textílie

Vláknové zloženie sa udáva pre výrobok ako celok a môže byť špecifikované oddeleným uvedením zloženia základnej textílie a zloženia vyšívacej priadze. Uvádzajú sa názvy týchto zložiek. Takéto označovanie je povinné iba pre vyšívané časti, ktoré predstavujú najmenej 10 % povrchovej plochy výrobku.

| 6. | Priadze pozostávajúce z jadra a obalu vytvorených odlišnými vláknami a sprístupnené na trhu ako také na predaj spotrebiteľovi |
| --- | --- |

6.

Priadze pozostávajúce z jadra a obalu vytvorených odlišnými vláknami a sprístupnené na trhu ako také na predaj spotrebiteľovi

Vláknové zloženie sa udáva pre výrobok ako celok a môže byť špecifikované oddeleným uvedením zloženia jadra a obalu. Uvádzajú sa názvy týchto zložiek.

| 7. | Zamatové a plyšové textílie alebo textílie podobajúce sa zamatu alebo plyšu |
| --- | --- |

7.

Zamatové a plyšové textílie alebo textílie podobajúce sa zamatu alebo plyšu

Vláknové zloženie sa udáva pre výrobok ako celok a ak má výrobok odlišný podklad a úžitkový povrch zložený z iných vlákien, môže byť uvedené oddelene pre tieto dve zložky. Uvádzajú sa názvy týchto zložiek.

| 8. | Podlahové krytiny a koberce, ktorých podklad a využívaný povrch sú zložené z odlišných vlákien |
| --- | --- |

8.

Podlahové krytiny a koberce, ktorých podklad a využívaný povrch sú zložené z odlišných vlákien

Zloženie môže byť uvedené pre úžitkový povrch samotný. Musí sa uviesť názov tohto úžitkového povrchu.

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA V

VÝROBKY, PRE KTORÉ NIE JE POVINNÉ OZNAČOVANIE ETIKETOU ALEBO OZNAČENIE

(Článok 16 ods. 2)

| 1. | Pásky na pridržiavanie rukávov |
| --- | --- |

1.

Pásky na pridržiavanie rukávov

| 2. | Pásky na hodinky z textilných materiálov |
| --- | --- |

2.

Pásky na hodinky z textilných materiálov

| 3. | Etikety a štítky |
| --- | --- |

3.

Etikety a štítky

| 4. | Držiaky na riad z textilných materiálov s výplňou |
| --- | --- |

4.

Držiaky na riad z textilných materiálov s výplňou

| 5. | Kryty na kávové kanvice |
| --- | --- |

5.

Kryty na kávové kanvice

| 6. | Kryty na čajové kanvice |
| --- | --- |

6.

Kryty na čajové kanvice

| 7. | Ochranné návleky na rukávy |
| --- | --- |

7.

Ochranné návleky na rukávy

| 8. | Rukávniky iné než z vlasových materiálov |
| --- | --- |

8.

Rukávniky iné než z vlasových materiálov

| 9. | Umelé kvety |
| --- | --- |

9.

Umelé kvety

| 10. | Podušky na ihly |
| --- | --- |

10.

Podušky na ihly

| 11. | Plachtoviny s náterom |
| --- | --- |

11.

Plachtoviny s náterom

| 12. | Textilné výrobky podkladové a výstužné
  ▐ |
| --- | --- |

12.

Textilné výrobky podkladové a výstužné

▐

| 13. | Staré upravené textilné výrobky, ktoré sú výslovne takto špecifikované |
| --- | --- |

13.

Staré upravené textilné výrobky, ktoré sú výslovne takto špecifikované

| 14. | Gamaše |
| --- | --- |

14.

Gamaše

| 15. | Použité obaly, predávané ako také
  ▐ |
| --- | --- |

15.

Použité obaly, predávané ako také

▐

| 16. | Tašky, ktoré sú mäkké a bez výstuže, sedlárske výrobky, z textilných materiálov |
| --- | --- |

16.

Tašky, ktoré sú mäkké a bez výstuže, sedlárske výrobky, z textilných materiálov

| 17. | Cestovné potreby z textilných materiálov |
| --- | --- |

17.

Cestovné potreby z textilných materiálov

| 18. | Ručne vyšívané tapisérie, dokončené alebo nedokončené, a materiály na ich výrobu vrátane vyšívacích priadzí predávaných oddelene od plachtovín a osobitne prezentovaných na použitie s takýmito tapisériami |
| --- | --- |

18.

Ručne vyšívané tapisérie, dokončené alebo nedokončené, a materiály na ich výrobu vrátane vyšívacích priadzí predávaných oddelene od plachtovín a osobitne prezentovaných na použitie s takýmito tapisériami

| 19. | Zipsy |
| --- | --- |

19.

Zipsy

| 20. | Gombíky a sponky pokryté textilnými materiálmi |
| --- | --- |

20.

Gombíky a sponky pokryté textilnými materiálmi

| 21. | Obaly na knihy z textilných materiálov
  ▐ |
| --- | --- |

21.

Obaly na knihy z textilných materiálov

▐

| 22. | Textilné časti obuvi s výnimkou teplých vložiek |
| --- | --- |

22.

Textilné časti obuvi s výnimkou teplých vložiek

| 23. | Podložky na stôl skladajúce sa z niekoľkých zložiek a s povrchovou plochou najviac 500 cm2 |
| --- | --- |

23.

Podložky na stôl skladajúce sa z niekoľkých zložiek a s povrchovou plochou najviac 500 cm2

| 24. | Ohňovzdorné rukavice a utierky |
| --- | --- |

24.

Ohňovzdorné rukavice a utierky

| 25. | Kryty na vajíčka |
| --- | --- |

25.

Kryty na vajíčka

| 26. | Puzdrá na kozmetické potreby |
| --- | --- |

26.

Puzdrá na kozmetické potreby

| 27. | Textilné vrecká na tabak |
| --- | --- |

27.

Textilné vrecká na tabak

| 28. | Puzdrá na okuliare, cigarety a cigary, zapaľovače a hrebene z textilných látok |
| --- | --- |

28.

Puzdrá na okuliare, cigarety a cigary, zapaľovače a hrebene z textilných látok

| 29. | Športové chrániče okrem rukavíc |
| --- | --- |

29.

Športové chrániče okrem rukavíc

| 30. | Puzdrá na toaletné potreby |
| --- | --- |

30.

Puzdrá na toaletné potreby

| 31. | Puzdrá na potreby na čistenie topánok |
| --- | --- |

31.

Puzdrá na potreby na čistenie topánok

| 32. | Výrobky na použitie pri pohreboch |
| --- | --- |

32.

Výrobky na použitie pri pohreboch

| 33. | Výrobky na jednorazové použitie s výnimkou vaty |
| --- | --- |

33.

Výrobky na jednorazové použitie s výnimkou vaty

| 34. | Textilné výrobky podliehajúce pravidlám Európskeho liekopisu a v tomto zmysle označené, lekárske a ortopedické obväzy na opakované použitie a ortopedické textilné výrobky všeobecne |
| --- | --- |

34.

Textilné výrobky podliehajúce pravidlám Európskeho liekopisu a v tomto zmysle označené, lekárske a ortopedické obväzy na opakované použitie a ortopedické textilné výrobky všeobecne

| 35. | Textilné výrobky vrátane šnúr, povrazov, lán, s výhradou položky 12 prílohy VI, bežne určené:






  a) | na použitie ako súčasti nástrojov na výrobu a spracovanie tovaru; |
| --- | --- | --- |

35.

Textilné výrobky vrátane šnúr, povrazov, lán, s výhradou položky 12 prílohy VI, bežne určené:

a)

na použitie ako súčasti nástrojov na výrobu a spracovanie tovaru;

| b) | na začlenenie do strojov, zariadení (napríklad tepelných, klimatizačných alebo osvetľovacích), domácich a iných spotrebičov, vozidiel a ďalších dopravných prostriedkov alebo na ich obsluhu, údržbu alebo vybavenie, s výnimkou krycích plachiet a textilného príslušenstva motorových vozidiel, ktoré sa predávajú oddelene od týchto vozidiel. |
| --- | --- |

b)

na začlenenie do strojov, zariadení (napríklad tepelných, klimatizačných alebo osvetľovacích), domácich a iných spotrebičov, vozidiel a ďalších dopravných prostriedkov alebo na ich obsluhu, údržbu alebo vybavenie, s výnimkou krycích plachiet a textilného príslušenstva motorových vozidiel, ktoré sa predávajú oddelene od týchto vozidiel.

| 36. | Ochranné a bezpečnostné textilné výrobky, ako sú bezpečnostné pásy, padáky, záchranné vesty, pomôcky na protipožiarnu ochranu, nepriestrelné vesty, špeciálne ochranné odevy (napríklad ochrana proti ohňu, chemickým činidlám alebo inému ohrozeniu bezpečnosti) |
| --- | --- |

36.

Ochranné a bezpečnostné textilné výrobky, ako sú bezpečnostné pásy, padáky, záchranné vesty, pomôcky na protipožiarnu ochranu, nepriestrelné vesty, špeciálne ochranné odevy (napríklad ochrana proti ohňu, chemickým činidlám alebo inému ohrozeniu bezpečnosti)

| 37. | Nafukovacie konštrukcie (napríklad športové haly, výstavné stánky alebo skladovacie priestory) za predpokladu, že sa poskytnú podrobné údaje o úžitkových vlastnostiach a technických špecifikáciách týchto výrobkov |
| --- | --- |

37.

Nafukovacie konštrukcie (napríklad športové haly, výstavné stánky alebo skladovacie priestory) za predpokladu, že sa poskytnú podrobné údaje o úžitkových vlastnostiach a technických špecifikáciách týchto výrobkov

| 38. | Lodné plachty |
| --- | --- |

38.

Lodné plachty

| 39. | Oblečenie pre zvieratá |
| --- | --- |

39.

Oblečenie pre zvieratá

| 40. | Zástavy a vlajky. |
| --- | --- |

40.

Zástavy a vlajky.

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA VI

VÝROBKY, PRE KTORÉ JE POVINNÉ LEN OZNAČOVANIE SPOLOČNOU ETIKETOU ALEBO OZNAČENIE

(Článok 16 ods. 3)

| 1. | Umývacie handry |
| --- | --- |

1.

Umývacie handry

| 2. | Prachovky na čistenie |
| --- | --- |

2.

Prachovky na čistenie

| 3. | Lemovky a ozdoby |
| --- | --- |

3.

Lemovky a ozdoby

| 4. | Rámiky |
| --- | --- |

4.

Rámiky

| 5. | Pásky |
| --- | --- |

5.

Pásky

| 6. | Traky |
| --- | --- |

6.

Traky

| 7. | Podväzky a podväzkové pásy |
| --- | --- |

7.

Podväzky a podväzkové pásy

| 8. | Šnúrky do topánok |
| --- | --- |

8.

Šnúrky do topánok

| 9. | Stuhy |
| --- | --- |

9.

Stuhy

| 10. | Pružné stuhy |
| --- | --- |

10.

Pružné stuhy

| 11. | Nové obalové materiály predávané ako také |
| --- | --- |

11.

Nové obalové materiály predávané ako také

| 12. | Motúzy určené na balenie a pre poľnohospodárstvo, šnúry, povrazy a laná, ktoré nepatria pod položku 35 prílohy V (1) |
| --- | --- |

12.

Motúzy určené na balenie a pre poľnohospodárstvo, šnúry, povrazy a laná, ktoré nepatria pod položku 35 prílohy V (1)

| 13. | Podložky na stôl |
| --- | --- |

13.

Podložky na stôl

| 14. | Vreckovky |
| --- | --- |

14.

Vreckovky

| 15. | Sieťky na drdoly a sieťky na vlasy |
| --- | --- |

15.

Sieťky na drdoly a sieťky na vlasy

| 16. | Detské viazanky a motýliky |
| --- | --- |

16.

Detské viazanky a motýliky

| 17. | Podbradníky, umývacie vrecká a malé uteráky na tvár |
| --- | --- |

17.

Podbradníky, umývacie vrecká a malé uteráky na tvár

| 18. | Šijacie, štopkacie a vyšívacie priadze určené na predaj v malých množstvách s čistou hmotnosťou 1 gram alebo menej |
| --- | --- |

18.

Šijacie, štopkacie a vyšívacie priadze určené na predaj v malých množstvách s čistou hmotnosťou 1 gram alebo menej

| 19. | Šnúry na záclony, rolety a žalúzie. |
| --- | --- |

19.

Šnúry na záclony, rolety a žalúzie.

---

(1)  Pri výrobkoch, ktoré patria do tejto položky a predávajú sa v odstrihoch určitej dĺžky, sa spoločnou etiketou rozumie etiketa na návine. Povrazy a laná patriace do tejto položky zahŕňajú povrazy a laná, ktoré sa používajú pri horolezectve a pri vodných športoch.

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA VII

ZOZNAM POLOŽIEK, KTORÉ SA NEMAJÚ ZOHĽADNIŤ PRI STANOVOVANÍ PERCENTUÁLNYCH PODIELOV VLÁKIEN

(Článok 17)

| Výrobky | Vyňaté položky |
| --- | --- |
| a) | Všetky textilné výrobky |

Výrobky

Vyňaté položky

a)

Všetky textilné výrobky

| i) | Netextilné časti, lemy látok, etikety a štítky, bordúry a ozdoby netvoriace neoddeliteľnú súčasť výrobku, gombíky a sponky pokryté textilnými materiálmi, doplnky, ozdoby, neelastické stuhy, elastické nite a pásky zapracované na špecifických a obmedzených miestach výrobku. |
| --- | --- |

i)

Netextilné časti, lemy látok, etikety a štítky, bordúry a ozdoby netvoriace neoddeliteľnú súčasť výrobku, gombíky a sponky pokryté textilnými materiálmi, doplnky, ozdoby, neelastické stuhy, elastické nite a pásky zapracované na špecifických a obmedzených miestach výrobku.

| ii) | Mastné látky, spojivá, plnidlá, šlichtovacie a preparačné prostriedky, impregnačné prostriedky, dodatočné farbiace a tlačiace prostriedky a iné textilné pomocné prípravky. |
| --- | --- |

ii)

Mastné látky, spojivá, plnidlá, šlichtovacie a preparačné prostriedky, impregnačné prostriedky, dodatočné farbiace a tlačiace prostriedky a iné textilné pomocné prípravky.

| b) | Podlahové krytiny a koberce |
| --- | --- |

b)

Podlahové krytiny a koberce

Všetky zložky iné ako úžitkový povrch

| c) | Čalúnnické textílie |
| --- | --- |

c)

Čalúnnické textílie

Bandážové a výplňové osnovy a útoky, ktoré netvoria súčasť úžitkového povrchu

| d) | Závesy a záclony |
| --- | --- |

d)

Závesy a záclony

Výstužné a výplňové osnovy a útoky, ktoré netvoria súčasť lícnej strany textílie

| e) | Ponožky |
| --- | --- |

e)

Ponožky

Elastické priadze použité v leme a vystužujúce a zosilňujúce priadze na prstoch a päte

| f) | Pančuchové nohavice |
| --- | --- |

f)

Pančuchové nohavice

Elastické priadze použité v páse a vystužujúce a zosilňujúce priadze na prstoch a päte

| g) | Textilné výrobky iné ako v písmenách b) až f) |
| --- | --- |

g)

Textilné výrobky iné ako v písmenách b) až f)

Základné alebo podkladové textílie, výstuhy a zosilnenia, vnútorné podšívky a výstuhy z plátna, šijacie a spájacie nite, ak tieto nenahrádzajú osnovu a/alebo útok látky, výplne, ktoré nemajú izolačnú funkciu, s výhradou článku 14 ods. 1, podšívky.

Na účely tohto ustanovenia:

| i) | sa základné alebo podkladové materiály textilných výrobkov, ktoré slúžia ako podklad pre úžitkový povrch, najmä pri prikrývkach a dvojlícnych látkach, a podklady zamatových a plyšových látok a podobné výrobky nepovažujú za odstrániteľné podklady |
| --- | --- |

i)

sa základné alebo podkladové materiály textilných výrobkov, ktoré slúžia ako podklad pre úžitkový povrch, najmä pri prikrývkach a dvojlícnych látkach, a podklady zamatových a plyšových látok a podobné výrobky nepovažujú za odstrániteľné podklady

| ii) | „výstuhy a zosilnenia“ sú priadze alebo materiály zapracované na špecifických a obmedzených miestach textilných výrobkov na ich zosilnenie, alebo aby im dodali tuhosť alebo hrúbku |
| --- | --- |

ii)

„výstuhy a zosilnenia“ sú priadze alebo materiály zapracované na špecifických a obmedzených miestach textilných výrobkov na ich zosilnenie, alebo aby im dodali tuhosť alebo hrúbku

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA VIII

METÓDY KVANTITATÍVNEJ ANALÝZY DVOJZLOŽKOVÝCH A TROJZLOŽKOVÝCH ZMESÍ TEXTILNÝCH VLÁKIEN

KAPITOLA 1

I.   Príprava skúšobných vzoriek a skúšobných vzoriek na analýzu na stanovenie vláknového zloženia textilných výrobkov

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

V tejto kapitole sa uvádzajú postupy na získavanie laboratórnych skúšobných vzoriek vhodnej veľkosti na predbežnú úpravu na kvantitatívnu analýzu (t. j. s hmotnosťou nepresahujúcou 100 g) z laboratórnych objemových vzoriek, a na výber skúšobných vzoriek na analýzu z laboratórnych skúšobných vzoriek, ktoré boli predbežne upravené s cieľom odstrániť nevláknovú hmotu. (1)

2.   VYMEDZENIE POJMOV

2.1.   Objemový zdroj— množstvo materiálu, ktoré je posudzované na základe jednej série skúšobných výsledkov. Môže ho tvoriť napríklad všetok materiál v rámci jednej dodávky látky, všetka látka tkaná z konkrétneho návoja, zásielka priadze, bal alebo viac balov surového vlákna.

2.2.   Laboratórna objemová vzorka— časť objemového zdroja odobratá na reprezentovanie celku, ktorú má laboratórium k dispozícii. Veľkosť a povaha laboratórnej objemovej vzorky je dostatočná na primerané prekonanie rôznorodosti objemového zdroja a na umožnenie jednoduchej manipulácie v laboratóriu. (2)

2.3.   Laboratórna skúšobná vzorka— časť laboratórnej objemovej vzorky, ktorá je podrobená predbežnej úprave s cieľom odstrániť nevláknovú hmotu, a z ktorej sa berú skúšobné vzorky na analýzu. Veľkosť a povaha laboratórnej skúšobnej vzorky je dostatočná na primerané prekonanie rôznorodosti laboratórnej objemovej vzorky. (3)

2.4.   Skúšobná vzorka na analýzu— časť materiálu potrebná na poskytnutie individuálneho skúšobného výsledku vyberaná z laboratórnej skúšobnej vzorky.

3.   PRINCÍP

Laboratórna skúšobná vzorka sa vyberá tak, aby reprezentovala laboratórnu objemovú vzorku.

Skúšobné vzorky na analýzu sa odoberú z laboratórnej skúšobnej vzorky takým spôsobom, aby každá z nich reprezentovala laboratórnu skúšobnú vzorku.

4.   ODBER VZORIEK VOĽNÝCH VLÁKIEN

| 4.1. | Neorientované vlákna - laboratórnu skúšobnú vzorku získajte náhodným výberom chumáčov z laboratórnej objemovej vzorky. Dokonale zmiešajte celú laboratórnu skúšobnú vzorku pomocou laboratórneho mykacieho stroja. (4) Tkaninu alebo zmes vrátane voľných vlákien a vlákien priľnutých k zariadeniu použitému na miešanie podrobte predbežnej úprave. Potom vyberte skúšobné vzorky na analýzu v pomere k príslušným hmotnostiam z tkaniny alebo zmesi z voľných vlákien a z vlákien priľnutých k zariadeniu.
  Ak mykaná tkanina zostane po predbežnej úprave nedotknutá, vyberte skúšobné vzorky na analýzu spôsobom opísaným v bode 4.2. Ak je mykaná tkanina narušená predbežnou úpravou, vyberte každú skúšobnú vzorku na analýzu náhodným odstránením najmenej 16 malých chumáčov vhodnej a približne rovnakej veľkosti a potom ich spojte. |
| --- | --- |

4.1.

Neorientované vlákna - laboratórnu skúšobnú vzorku získajte náhodným výberom chumáčov z laboratórnej objemovej vzorky. Dokonale zmiešajte celú laboratórnu skúšobnú vzorku pomocou laboratórneho mykacieho stroja. (4) Tkaninu alebo zmes vrátane voľných vlákien a vlákien priľnutých k zariadeniu použitému na miešanie podrobte predbežnej úprave. Potom vyberte skúšobné vzorky na analýzu v pomere k príslušným hmotnostiam z tkaniny alebo zmesi z voľných vlákien a z vlákien priľnutých k zariadeniu.

Ak mykaná tkanina zostane po predbežnej úprave nedotknutá, vyberte skúšobné vzorky na analýzu spôsobom opísaným v bode 4.2. Ak je mykaná tkanina narušená predbežnou úpravou, vyberte každú skúšobnú vzorku na analýzu náhodným odstránením najmenej 16 malých chumáčov vhodnej a približne rovnakej veľkosti a potom ich spojte.

| 4.2. | Orientované vlákna (česance, tkaniny, pramene, predpriadze) - z náhodne vybraných častí laboratórnej objemovej vzorky nastrihajte najmenej 10 priečnych rezov, každý s hmotnosťou približne 1 g. Takto vytvorenú laboratórnu skúšobnú vzorku podrobte predbežnej úprave. Opätovne skombinujte priečne rezy ich uložením vedľa seba a skúšobnú vzorku na analýzu získajte rezom cez ne tak, aby ste vzali časť z každej z 10 dĺžok. |
| --- | --- |

4.2.

Orientované vlákna (česance, tkaniny, pramene, predpriadze) - z náhodne vybraných častí laboratórnej objemovej vzorky nastrihajte najmenej 10 priečnych rezov, každý s hmotnosťou približne 1 g. Takto vytvorenú laboratórnu skúšobnú vzorku podrobte predbežnej úprave. Opätovne skombinujte priečne rezy ich uložením vedľa seba a skúšobnú vzorku na analýzu získajte rezom cez ne tak, aby ste vzali časť z každej z 10 dĺžok.

5.   ODBER VZORIEK PRIADZE

| 5.1. | Priadza v balíkoch alebo v plástoch - zo všetkých balíkov v objemovej laboratórnej vzorke odoberte vzorku.
  Z každého balíka zoberte primerané kontinuálne rovnaké dĺžky buď navíjaním pradien s rovnakým počtom otáčok na navíjaciu cievku (5), alebo nejakými inými prostriedkami. Zjednoťte dĺžky, stranu vedľa strany, buď ako jedno pradeno alebo ako rad, na vytvorenie laboratórnej skúšobnej vzorky a zabezpečte, aby boli v pradene alebo rade rovnaké dĺžky z každého balíka.
  Podrobte laboratórnu skúšobnú vzorku predbežnej úprave.
  Skúšobné vzorky na analýzu odoberte z laboratórnej skúšobnej vzorky odrezaním chumáča nití rovnakej dĺžky z klbka alebo kúdele, venujte pritom pozornosť tomu, aby chumáč obsahoval všetky nite vo vzorke.
  Na získanie skúšobnej vzorky 10 g sa z každého balíka odoberie dĺžka priadze 106/nt cm, kde t je tex priadze a n počet balíkov vybratých z objemovej laboratórnej vzorky.
  Ak je nt vysoké, t. j. viac ako 2 000, naviňte ťažšie klbko a prerežte ho naprieč na dvoch miestach, aby ste urobili kúdeľ vhodnej hmotnosti. Konce akejkoľvek vzorky vo forme kúdele sú bezpečne zviazané pred predbežnou úpravou a skúšobné vzorky na analýzu odobraté z miesta vzdialeného od viazacích pások. |
| --- | --- |

5.1.

Priadza v balíkoch alebo v plástoch - zo všetkých balíkov v objemovej laboratórnej vzorke odoberte vzorku.

Z každého balíka zoberte primerané kontinuálne rovnaké dĺžky buď navíjaním pradien s rovnakým počtom otáčok na navíjaciu cievku (5), alebo nejakými inými prostriedkami. Zjednoťte dĺžky, stranu vedľa strany, buď ako jedno pradeno alebo ako rad, na vytvorenie laboratórnej skúšobnej vzorky a zabezpečte, aby boli v pradene alebo rade rovnaké dĺžky z každého balíka.

Podrobte laboratórnu skúšobnú vzorku predbežnej úprave.

Skúšobné vzorky na analýzu odoberte z laboratórnej skúšobnej vzorky odrezaním chumáča nití rovnakej dĺžky z klbka alebo kúdele, venujte pritom pozornosť tomu, aby chumáč obsahoval všetky nite vo vzorke.

Na získanie skúšobnej vzorky 10 g sa z každého balíka odoberie dĺžka priadze 106/nt cm, kde t je tex priadze a n počet balíkov vybratých z objemovej laboratórnej vzorky.

Ak je nt vysoké, t. j. viac ako 2 000, naviňte ťažšie klbko a prerežte ho naprieč na dvoch miestach, aby ste urobili kúdeľ vhodnej hmotnosti. Konce akejkoľvek vzorky vo forme kúdele sú bezpečne zviazané pred predbežnou úpravou a skúšobné vzorky na analýzu odobraté z miesta vzdialeného od viazacích pások.

| 5.2. | Priadza na osnove – laboratórnu skúšobnú vzorku odoberte odrezaním dĺžky z konca osnovy, ktorá má najmenej 20 cm a obsahuje všetky priadze v osnove okrem okrajových priadzí, ktoré sa odstránia. Zviažte chumáč nití pri jednom konci. Ak je vzorka ako celok príliš veľká na predbežnú úpravu, rozdeľte ju na dve alebo viac častí, každú z nich zviazanú na predbežnú úpravu, a jednotlivé časti spojte po tom, čo sa každá osobitne predbežne upraví. Skúšobnú vzorku na analýzu odoberte odrezaním primeranej dĺžky z laboratórnej skúšobnej vzorky z konca vzdialeného od viazacej pásky, pričom musí obsahovať všetky nite osnovy. Pre osnovu s počtom nití N s texom t je dĺžka vzorky na analýzu s hmotnosťou 1 g 105/Nt cm. |
| --- | --- |

5.2.

Priadza na osnove – laboratórnu skúšobnú vzorku odoberte odrezaním dĺžky z konca osnovy, ktorá má najmenej 20 cm a obsahuje všetky priadze v osnove okrem okrajových priadzí, ktoré sa odstránia. Zviažte chumáč nití pri jednom konci. Ak je vzorka ako celok príliš veľká na predbežnú úpravu, rozdeľte ju na dve alebo viac častí, každú z nich zviazanú na predbežnú úpravu, a jednotlivé časti spojte po tom, čo sa každá osobitne predbežne upraví. Skúšobnú vzorku na analýzu odoberte odrezaním primeranej dĺžky z laboratórnej skúšobnej vzorky z konca vzdialeného od viazacej pásky, pričom musí obsahovať všetky nite osnovy. Pre osnovu s počtom nití N s texom t je dĺžka vzorky na analýzu s hmotnosťou 1 g 105/Nt cm.

6.   ODBER VZORIEK PLOŠNÝCH TEXTÍLIÍ

6.1.   Z laboratórnej objemovej vzorky pozostávajúcej z jediného výstrižku reprezentujúceho plošnú textíliu.

Odstrihnite diagonálny pás od jedného rohu k druhému a odstráňte okraje. Tento pás je laboratórnou skúšobnou vzorkou. Na získanie laboratórnej skúšobnej vzorky s hmotnosťou x g je plocha pásu x104/G cm2,

pričom G je hmotnosť textílie v g/m2.

Podrobte laboratórnu skúšobnú vzorku predbežnej úprave a potom priečne rozstrihnite pás na štyri rovnaké dĺžky a položte ich na seba. Skúšobné vzorky na analýzu odoberte z akejkoľvek časti navrstveného materiálu prerezaním cez všetky vrstvy tak, aby každá vzorka na analýzu obsahovala rovnakú dĺžku každej vrstvy.

Ak má plošná textília tkaný vzor, odoberte laboratórnu skúšobnú vzorku, meranú paralelne k smeru osnovy, so šírkou najmenej jednej osnovy opakovania vzoru. Ak je po splnení tejto podmienky laboratórna skúšobná vzorka príliš veľká, aby sa dala spracovávať ako celok, rozstrihnite ju na rovnaké časti, každú osobitne predbežne upravte a pred výberom skúšobnej vzorky na analýzu ich položte na seba, pričom dajte pozor, aby sa zodpovedajúce časti vzoru neprekrývali.

6.2.   Z laboratórnej objemovej vzorky pozostávajúcej z niekoľkých odstrihov

Spracujte každý odstrih, ako je opísané v 6.1 a predložte každý výsledok osobitne.

7.   ODBER VZORIEK KONFEKČNÝCH A HOTOVÝCH VÝROBKOV

Laboratórnou objemovou vzorkou je spravidla kompletný konfekčný alebo hotový výrobok alebo jeho reprezentatívna časť.

Ak je to primerané, stanovte percentuálny podiel rozličných častí výrobku, ktoré nemajú rovnaký obsah vlákien, s cieľom overiť zhodu s článkom 14.

Vyberte laboratórnu skúšobnú vzorku reprezentujúcu časť konfekčného alebo hotového výrobku, ktorého zloženie musí byť uvedené na etikete. Ak má výrobok niekoľko etikiet, vyberte laboratórne skúšobné vzorky reprezentujúce každú časť zodpovedajúcu danej etikete.

Ak výrobok, ktorého zloženie sa má stanoviť, nie je jednotný, môže byť potrebné vybrať laboratórne skúšobné vzorky z každej časti výrobku a stanoviť pomerné podiely vo vzťahu k celému tomuto výrobku.

Potom vypočítajte percentuálne podiely, pričom zohľadnite pomerné podiely častí vo vzorke.

Podrobte laboratórne skúšobné vzorky predbežnej úprave.

Potom vyberte skúšobné vzorky na analýzu reprezentujúce predbežne upravené laboratórne skúšobné vzorky.

II.   Úvod k metódam kvantitatívnej analýzy zmesí textilných vlákien

Metódy kvantitatívnej analýzy zmesí vlákien sú založené na dvoch hlavných procesoch, a to na ručnej separácii vlákien a na chemickej separácii vlákien.

Metóda ručnej separácie sa použije vždy, keď je to možné, keďže vo všeobecnosti poskytuje oveľa presnejšie výsledky než chemická metóda. Možno ju použiť na všetky textílie, ktorých vlákenné zložky netvoria veľmi kompaktnú zmes, ako napríklad v prípade priadzí zložených z niekoľkých prvkov, z ktorých každý je vytvorený len jedným typom vlákna, alebo látok, v ktorých vlákno osnovy je odlišného druhu než vlákno útoku, alebo pletených látok, ktoré je možno rozpliesť, vytvorených priadzami odlišných typov.

Vo všeobecnosti, metódy chemickej kvantitatívnej analýzy sú založené na selektívnom rozpúšťaní jednotlivých zložiek. Po odstránení zložky sa zváži nerozpustný zvyšok a pomer rozpustnej zložky sa vypočíta zo straty na hmotnosti. Táto prvá časť prílohy poskytuje spoločné informácie pre analýzy na základe tejto metódy všetkých zmesí vlákien, ktorými sa príloha zaoberá bez ohľadu na ich zloženie. Preto sa používa v spojení s nasledujúcimi jednotlivými oddielmi prílohy, ktoré obsahujú podrobné postupy uplatniteľné na konkrétne zmesi vlákien. Príležitostne je analýza založená na inom princípe než selektívne rozpúšťanie; v takýchto prípadoch sú všetky podrobné údaje uvedené v príslušnom oddiele.

Zmesi vlákien počas spracovania, a v menšom rozsahu hotové textílie, môžu obsahovať nevláknovú hmotu, ako sú tuky, vosky alebo preparačné prostriedky, alebo vo vode rozpustné látky, ktoré sú prirodzenou súčasťou alebo sú pridané na uľahčenie spracovania. Nevláknová hmota sa pred analýzou musí odstrániť. Z tohto dôvodu sa uvádza aj metóda na odstraňovanie olejov, tukov, voskov a vo vode rozpustných látok.

Textílie môžu okrem toho obsahovať živice alebo iné látky, ktoré sa pridávajú na dosiahnutie osobitných vlastností. Takéto látky, medzi ktoré patria vo výnimočných prípadoch aj farbivá, môžu prekážať pôsobeniu činidla na rozpustnú zložku a/alebo môžu byť jeho pôsobením čiastočne alebo úplne odstránené. Tento typ pridanej látky môže preto spôsobovať chyby a pred analýzou vzorky sa odstráni. Ak nie je možné odstrániť takúto pridanú látku, metódy kvantitatívnej chemickej analýzy uvedené v tejto prílohe nie sú uplatniteľné.

Farba vo farbených látkach sa považuje za neoddeliteľnú súčasť vlákna a neodstraňuje sa.

Analýzy sa vykonávajú na základe suchej hmotnosti a uvádza sa postup na stanovenie suchej hmotnosti.

Výsledok sa získava uplatnením dohodnutých prirážok, ktoré sú uvedené v prílohe IX k tomuto nariadeniu, na suchú hmotnosť každého vlákna.

Pred vykonaním akejkoľvek analýzy sa identifikujú všetky vlákna prítomné v zmesi. V niektorých metódach môže byť nerozpustná zložka zmesi čiastočne rozpustená v činidle použitom na rozpustenie rozpustnej(-ých) zložky(-iek).

Tam, kde je to možné, boli zvolené činidlá, ktoré majú malý alebo žiadny účinok na nerozpustné vlákna. Ak je známe, že sa počas analýzy vyskytuje strata na hmotnosti, výsledok sa koriguje, na tento účel sa uvádzajú korekčné faktory. Tieto faktory boli stanovené v niekoľkých laboratóriách na základe úpravy vlákien, očistených predbežnou úpravou, príslušným činidlom, ako je špecifikované v metóde analýzy.

Tieto korekčné faktory sa uplatňujú iba na nedegradované vlákna a v prípade, že vlákna sú degradované pred alebo počas úpravy, môžu byť potrebné iné korekčné faktory. Uvedené postupy sa vzťahujú na jednotlivé analýzy.

Robia sa najmenej dve analýzy na rozdielnych skúšobných vzorkách na analýzu, tak v prípade ručnej separácie, ako aj v prípade chemickej separácie.

Na potvrdenie, pokiaľ to nie je technicky nemožné, sa odporúča použiť alternatívne postupy, v ktorých sa rozpúšťa najprv zložka, ktorá bola zvyškom v štandardnej metóde.

KAPITOLA 2

Metódy kvantitatívnej analýzy určitých dvojzložkových zmesí vlákien

I.   Všeobecné informácie spoločné pre uvedené metódy kvantitatívnej chemickej analýzy zmesí textilných vlákien.

I.1.   Rozsah pôsobnosti a oblasť uplatnenia

Oblasť uplatnenia pre každú metódu špecifikuje, na ktoré vlákna je metóda uplatniteľná.

I.2.   Princíp

Po identifikovaní zložiek zmesi sa nevláknový materiál odstráni vhodnou predbežnou úpravou a potom jedna zo zložiek obyčajne selektívnym rozpúšťaním (6). Nerozpustný zvyšok sa zváži a pomer rozpustnej zložky sa vypočíta zo straty na hmotnosti. S výnimkou prípadov, keď to predstavuje technické ťažkosti, uprednostňuje sa rozpúšťať vlákno prítomné vo väčšom pomere, čím sa ako zvyšok získa vlákno prítomné v menšom pomere.

I.3.   Materiály a zariadenie

I.3.1.   Vybavenie

| I.3.1.1. | Filtračné tégliky a odvažovačky dostatočne veľké, aby sa do nich zmestili takéto tégliky alebo akékoľvek iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

I.3.1.1.

Filtračné tégliky a odvažovačky dostatočne veľké, aby sa do nich zmestili takéto tégliky alebo akékoľvek iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky.

| I.3.1.2. | Banka na vákuovú destiláciu. |
| --- | --- |

I.3.1.2.

Banka na vákuovú destiláciu.

| I.3.1.3. | Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti. |
| --- | --- |

I.3.1.3.

Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti.

| I.3.1.4. | Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C. |
| --- | --- |

I.3.1.4.

Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C.

| I.3.1.5. | Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g. |
| --- | --- |

I.3.1.5.

Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g.

| I.3.1.6. | Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúci rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

I.3.1.6.

Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúci rovnaké výsledky.

I.3.2.   Činidlá

| I.3.2.1. | Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C. |
| --- | --- |

I.3.2.1.

Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C.

| I.3.2.2. | Ostatné činidlá sú špecifikované v príslušných oddieloch každej metódy. Všetky použité činidlá by mali byť chemicky čisté. |
| --- | --- |

I.3.2.2.

Ostatné činidlá sú špecifikované v príslušných oddieloch každej metódy. Všetky použité činidlá by mali byť chemicky čisté.

| I.3.2.3. | Destilovaná alebo deionizovaná voda. |
| --- | --- |

I.3.2.3.

Destilovaná alebo deionizovaná voda.

| I.3.2.4. | Acetón. |
| --- | --- |

I.3.2.4.

Acetón.

| I.3.2.5. | Kyselina ortofosforečná. |
| --- | --- |

I.3.2.5.

Kyselina ortofosforečná.

| I.3.2.6. | Močovina. |
| --- | --- |

I.3.2.6.

Močovina.

| I.3.2.7. | Hydrogénuhličitan sodný. |
| --- | --- |

I.3.2.7.

Hydrogénuhličitan sodný.

Všetky použité činidlá musia byť chemicky čisté.

I.4.   Klimatizácia a skúšobná atmosféra

Pretože sa stanovujú suché hmotnosti, je potrebné klimatizovať vzorku na analýzu alebo analýzy vykonávať v klimatizovanej atmosfére.

I.5.   Laboratórna skúšobná vzorka

Odoberte laboratórnu skúšobnú vzorku, ktorá je reprezentačná pre laboratórnu objemovú vzorku a dostatočná na poskytnutie všetkých požadovaných vzoriek na analýzu, každú s hmotnosťou najmenej 1 g.

I.6.   Predbežná úprava laboratórnej skúšobnej vzorky (7)

Ak je prítomná látka, ktorá sa vo výpočtoch percentuálneho podielu nemá zohľadniť (pozri článok 17 tohto nariadenia), najprv sa odstráni pomocou vhodnej metódy, ktorá neovplyvňuje žiadnu z vláknových zložiek.

Na tento účel sa nevláknová hmota, ktorá môže byť extrahovaná petroléterom a vodou, odstráni úpravou skúšobnej vzorky vysušenej na vzduchu v Soxhletovom extraktore pomocou petroléteru počas jednej hodiny, pri minimálnej rýchlosti 6 cyklov za hodinu. Petroléter sa nechá vypariť zo vzorky, ktorá sa potom extrahuje priamou úpravou pozostávajúcou z namáčania vzorky na analýzu vo vode pri izbovej teplote počas jednej hodiny a potom jej namáčaním vo vode pri 65 ± 5 °C počas ďalšej hodiny, pričom sa tekutina z času na čas premieša. Použitý pomer tekutiny k vzorke na analýzu je 100:1. Prebytočná voda sa zo vzorky odstráni stláčaním, satím alebo odstredením a potom sa vzorka nechá vysušiť na vzduchu.

V prípade elastolefínu alebo zmesí vlákien obsahujúcich elastolefín a iné vlákna (vlnu, zvieraciu srsť, hodváb, bavlnu, ľan, pravé konope, jutu, abaku, alfu, kokosové vlákno, broom, ramiu, sisal, meďnaté vlákno, modal, proteín, viskózu, akryl, polyamid alebo nylon, polyester, elastomultiester) sa postup opísaný vyššie mierne upraví a petroléter sa nahradí acetónom.

V prípade zmesí vlákien obsahujúcich elastolefín a acetát sa ako predbežná úprava uplatňuje nasledujúci postup. Vzorka na analýzu sa extrahuje 10 minút pri 80 °C roztokom obsahujúcim 25 g/l 50 % kyseliny ortofosforečnej a 50 g/l močoviny. Použitý pomer tekutiny k vzorke na analýzu je 100:1. Vzorka na analýzu sa premyje vo vode, potom sa voda odstráni, vzorka na analýzu sa premyje v 0,1 % roztoku hydrogénuhličitanu sodného a nakoniec sa opatrne premyje vo vode.

Ak nevláknovú hmotu nemožno extrahovať pomocou petroléteru a vody, odstráni sa vhodnou metódou, ktorou sa nahradí vodná metóda opísaná vyššie a ktorou sa podstatne nezmení žiadna z vláknových zložiek. Pri niektorých nebielených prírodných rastlinných vláknach (napríklad juta, kokosové vlákno) si však treba uvedomiť, že zvyčajnou predbežnou úpravou pomocou petroléteru a vody sa neodstránia všetky prírodné látky nevláknovej povahy; dodatočná predbežná úprava sa napriek tomu neuplatňuje, s výnimkou prípadu, keď vzorka obsahuje apretúry, ktoré nie sú rozpustné ani v petrolétere, ani vo vode.

Správa o analýze zahŕňa všetky podrobnosti o použitých metódach predbežnej úpravy.

I.7.   Skúšobný postup

I.7.1.   Všeobecné pokyny

I.7.1.1.   Sušenie

Všetky sušiace postupy vykonávajte najmenej štyri hodiny a najviac 16 hodín pri 105 ± 3 °C vo vetranej sušiarni, pričom dvere sušiarne sú celý čas zatvorené. Ak je doba sušenia kratšia ako 14 hodín, vzorka na analýzu sa musí zvážiť, aby sa skontrolovalo, či je už jej hmotnosť konštantná. Hmotnosť sa môže považovať za konštantnú, ak je jej zmena po ďalších 60 minútach sušenia menšia než 0,05 %.

Dbajte na to, aby ste sa počas sušenia, ochladzovania a váženia nedotýkali holými rukami téglikov, odvažovačiek a vzoriek na analýzu.

Vzorky vysušujte v odvažovačke so zátkou vedľa nej. Po vysušení zazátkujte odvažovačku pred jej vybratím zo sušiarne a preneste ju rýchlo do exsikátora.

Filtračný téglik sušte v odvažovačke s jej krytom vedľa nej v sušiarni. Po vysušení zatvorte odvažovačku a preneste ju rýchlo do exsikátora.

Kde sa použije iné vybavenie než filtračný téglik, sušiace postupy v sušiarni sa vykonávajú takým spôsobom, ktorý umožňuje, aby sa suchá hmotnosť vlákien stanovila bez strát.

I.7.1.2.   Ochladzovanie

Všetky chladiace postupy vykonávajte v exsikátore, tento umiestnite vedľa váhy, kým sa nedosiahne úplné ochladenie odvažovačiek, a v každom prípade počas najmenej dvoch hodín.

I.7.1.3.   Váženie

Po ochladení ukončite váženie odvažovačky do dvoch minút po jej vybratí z exsikátora. Vážte s presnosťou 0,0002 g.

I.7.2.   Postup

Z predbežne upravenej laboratórnej skúšobnej vzorky odoberte skúšobnú vzorku na analýzu vážiacu najmenej 1 g. Nastrihajte priadzu alebo látku do dĺžok približne 10 mm, čo najviac rozčlenene. Vzorku vysušte v odvažovačke, ochlaďte v exsikátore a zvážte ju. Presuňte vzorku na analýzu do sklenej nádoby špecifikovanej v príslušnom oddiele relevantnej metódy
  Únie
  , opätovne okamžite odvážte odvažovačku a z rozdielu získajte suchú hmotnosť vzorky na analýzu. Ukončite skúšku, ako je špecifikované v príslušnom oddiele uplatniteľnej metódy. Kontrolou zvyšku pod mikroskopom si overíte, či sa úpravou skutočne odstránili všetky rozpustné vlákna.

I.8.   Výpočet a vyjadrenie výsledkov

Hmotnosť nerozpustnej zložky vyjadrite ako percento z celkovej hmotnosti vlákna v zmesi. Percentuálny podiel rozpustnej zložky sa zistí rozdielom. Výsledky vypočítajte na základe čistej suchej hmotnosti upravenej o a) dohodnuté prirážky a b) korekčné faktory, ktoré sú potrebné v záujme zohľadnenia straty hmotnosti počas predbežnej úpravy a analýzy. Výpočty sa vykonávajú uplatnením vzorca uvedeného v I.8.2.

| I.8.1. | Výpočet percentuálneho podielu nerozpustnej zložky na základe čistej suchej hmotnosti bez ohľadu na stratu hmotnosti vlákna počas predbežnej úpravy.



  kde






  P1 % | je percentuálny podiel čistej, suchej, nerozpustnej zložky, |
| --- | --- | --- |
| m | je percentuálny podiel suchej hmotnosti vzorky na analýzu po predbežnej úprave, |
| r | je suchá hmotnosť zvyšku, |
| d | je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti nerozpustnej zložky v činidle počas analýzy. Vhodné hodnoty „d“ sú uvedené v príslušnom oddiele každej metódy. |

I.8.1.

Výpočet percentuálneho podielu nerozpustnej zložky na základe čistej suchej hmotnosti bez ohľadu na stratu hmotnosti vlákna počas predbežnej úpravy.

Formula

kde

P1 %

je percentuálny podiel čistej, suchej, nerozpustnej zložky,

m

je percentuálny podiel suchej hmotnosti vzorky na analýzu po predbežnej úprave,

r

je suchá hmotnosť zvyšku,

d

je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti nerozpustnej zložky v činidle počas analýzy. Vhodné hodnoty „d“ sú uvedené v príslušnom oddiele každej metódy.

Takéto hodnoty „d“ sú prirodzene normálnymi hodnotami uplatniteľnými na chemicky nedegradované vlákna.

| I.8.2. | Výpočet percentuálneho podielu nerozpustnej zložky na základe čistej suchej hmotnosti s úpravou o zmluvné prirážky, a kde je primerané, o korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy.



  kde






  P1A % | je percentuálny podiel nerozpustnej zložky upravenej o zmluvne dohodnuté prirážky a vzhľadom na stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy. |
| --- | --- | --- |
| P1 | je percentuálny podiel čistej suchej nerozpustnej zložky, ako je vypočítané zo vzorca uvedeného v I.8.1. |
| a1 | je zmluvne dohodnutá prirážka pre nerozpustnú zložku (pozri prílohu IX) |
| a1 | je zmluvne dohodnutá prirážka pre rozpustnú zložku (pozri prílohu IX) |
| b1 | je percentuálna strata nerozpustnej zložky spôsobená predbežnou úpravou |
| b2 | je percentuálna strata rozpustnej zložky spôsobená predbežnou úpravou |

I.8.2.

Výpočet percentuálneho podielu nerozpustnej zložky na základe čistej suchej hmotnosti s úpravou o zmluvné prirážky, a kde je primerané, o korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy.

Formula

kde

P1A %

je percentuálny podiel nerozpustnej zložky upravenej o zmluvne dohodnuté prirážky a vzhľadom na stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy.

P1

je percentuálny podiel čistej suchej nerozpustnej zložky, ako je vypočítané zo vzorca uvedeného v I.8.1.

a1

je zmluvne dohodnutá prirážka pre nerozpustnú zložku (pozri prílohu IX)

a1

je zmluvne dohodnutá prirážka pre rozpustnú zložku (pozri prílohu IX)

b1

je percentuálna strata nerozpustnej zložky spôsobená predbežnou úpravou

b2

je percentuálna strata rozpustnej zložky spôsobená predbežnou úpravou

Percentuálny podiel druhej zložky je P2A% = 100 – P1A%

Ak je to možné, tam, kde bola použitá osobitná predbežná úprava, hodnoty b1 a b2 sa stanovia podrobením každej z čistých vláknových zložiek predbežnej úprave uplatnenej v analýze. Čisté vlákna sú také, ktoré sú zbavené všetkého nevláknového materiálu okrem toho, ktorý bežne obsahujú (prirodzene alebo v dôsledku výrobného procesu) v stave (bielené alebo nebielené), v ktorom sa nachádzajú v materiáli, ktorý sa má analyzovať.

Kde nie sú k dispozícii čisté oddelené vlákna použité vo výrobe materiálu, ktorý sa má analyzovať, použijú sa priemerné hodnoty b1 a b2 získané zo skúšok vykonaných na čistých vláknach podobných vláknam v zmesi, ktorá sa preveruje.

Ak sa uplatňuje bežná predbežná úprava extrahovaním petroléterom a vodou, korekčné faktory b1 a b2 sa vo všeobecnosti môžu zanedbať, s výnimkou nebielenej bavlny, nebieleného ľanu a nebieleného konope, kde sa strata v dôsledku predbežnej úpravy bežne stanovuje na 4 %, a v prípade polypropylénu na 1 %.

V prípade ostatných vlákien sú straty v dôsledku predbežnej úpravy bežne vo výpočtoch zanedbávané.

II.   Metóda kvantitatívnej analýzy ručnou separáciou

II.1.   Oblasť uplatňovania

Táto metóda je uplatniteľná na textilné vlákna všetkých typov za predpokladu, že netvoria veľmi kompaktnú zmes a že sa dajú separovať ručne.

II.2.   Princíp

Po identifikovaní zložiek textilu sa nevláknový materiál odstráni vhodnou predbežnou úpravou a potom sa vlákna separujú rukou, vysušia a zvážia sa, aby sa vypočítal pomer každého vlákna v zmesi.

II.3.   Vybavenie

| II.3.1. | Odvažovačka alebo akékoľvek iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

II.3.1.

Odvažovačka alebo akékoľvek iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky.

| II.3.2. | Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti. |
| --- | --- |

II.3.2.

Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti.

| II.3.3. | Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C. |
| --- | --- |

II.3.3.

Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C.

| II.3.4. | Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g. |
| --- | --- |

II.3.4.

Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g.

| II.3.5. | Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúci rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

II.3.5.

Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúci rovnaké výsledky.

| II.3.6. | Ihla. |
| --- | --- |

II.3.6.

Ihla.

| II.3.7. | Zákrutomer alebo podobné vybavenie. |
| --- | --- |

II.3.7.

Zákrutomer alebo podobné vybavenie.

II.4.   Činidlá

| II.4.1. | Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C. |
| --- | --- |

II.4.1.

Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C.

| II.4.2. | Destilovaná alebo deionizovaná voda. |
| --- | --- |

II.4.2.

Destilovaná alebo deionizovaná voda.

II.5.   Klimatizácia a skúšobná atmosféra

pozri I.4.

II.6.   Laboratórna skúšobná vzorka

pozri I.5.

II.7.   Predbežná úprava laboratórnej skúšobnej vzorky

pozri I.6.

II.8.   Postup

II.8.1.   Analýza priadze

Z predbežne upravenej laboratórnej skúšobnej vzorky vyberte vzorku na analýzu s hmotnosťou najmenej 1 g. Pri veľmi jemnej priadzi sa analýza môže robiť na minimálnej dĺžke 30 m, bez ohľadu na jej hmotnosť.

Postrihajte priadzu na kusy vhodnej dĺžky a separujte typy vlákien pomocou ihly a, ak je to potrebné, zákrutomeru. Takto získané typy vlákien sa umiestnia do vopred zvážených odvažovačiek a vysušujú sa pri teplote 105 ± 3 °C, kým sa nedosiahne konštantná hmotnosť, ako je opísané v I.7.1 a I.7.2.

II.8.2.   Analýza látky

Z predbežne upravenej laboratórnej skúšobnej vzorky odoberte vzorku na analýzu bez okraja v množstve aspoň 1 g, okraje dôkladne zarovnajte, aby sa zabránilo rozstrapkaniu a utekaniu očiek rovnobežne s niťami osnovy alebo útoku, alebo v prípade pletených látok pozdĺž stĺpca a sledu očiek. Separujte jednotlivé typy vlákien, vložte ich do vopred zvážených odvažovačiek a postupujte ako je popísané v II.8.1.

II.9.   Výpočet a vyjadrenie výsledkov

Hmotnosť každej vláknovej zložky vyjadrite ako percentuálny podiel z celkovej hmotnosti vlákien v zmesi. Výsledky vypočítajte na základe čistej suchej hmotnosti upravenej o a) dohodnuté prirážky a b) korekčné faktory, ktoré sú potrebné v záujme zohľadnenia straty hmotnosti počas predbežnej úpravy.

| II.9.1. | Výpočet percentuálnych hmotností čistého suchého vlákna bez ohľadu na stratu hmotnosti vlákna počas predbežnej úpravy:









  P1 % | je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky, |
| --- | --- | --- |
| m1 | je čistá suchá hmotnosť prvej zložky, |
| m2 | je čistá suchá hmotnosť druhej zložky. |

II.9.1.

Výpočet percentuálnych hmotností čistého suchého vlákna bez ohľadu na stratu hmotnosti vlákna počas predbežnej úpravy:

Formula

P1 %

je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky,

m1

je čistá suchá hmotnosť prvej zložky,

m2

je čistá suchá hmotnosť druhej zložky.

| II.9.2. | Pokiaľ ide o výpočet percentuálneho podielu každej zložky s úpravou o dohodnuté prirážky, a kde je primerané, korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy, pozri I.8.2. |
| --- | --- |

II.9.2.

Pokiaľ ide o výpočet percentuálneho podielu každej zložky s úpravou o dohodnuté prirážky, a kde je primerané, korekčné faktory zohľadňujúce stratu hmotnosti počas predbežnej úpravy, pozri I.8.2.

III.1.   Presnosť metód

Presnosť uvedená v jednotlivých metódach súvisí s reprodukovateľnosťou.

Reprodukovateľnosť sa vzťahuje na spoľahlivosť, t. j. na blízkosť zhody medzi experimentálnymi hodnotami, ktoré získajú používatelia tej istej metódy v rôznych laboratóriách alebo v rôznych časoch, a tiež na získavanie jednotlivých výsledkov pri vzorkách na analýzu z tej istej homogénnej zmesi.

Reprodukovateľnosť sa vyjadruje prostredníctvom limitov spoľahlivosti výsledkov na úrovni spoľahlivosti 95 %.

Znamená to, že rozdiel medzi dvoma výsledkami v sérii analýz uskutočnených v rôznych laboratóriách by pri bežnom a správnom uplatnení metódy na tú istú a homogénnu zmes bol prekročený iba v 5 prípadoch zo 100.

III.2.   Skúšobný protokol

| III.2.1. | Uveďte, či analýza bola vykonaná v súlade s touto metódou. |
| --- | --- |

III.2.1.

Uveďte, či analýza bola vykonaná v súlade s touto metódou.

| III.2.2. | Uveďte podrobnosti o akejkoľvek špeciálnej predbežnej úprave (pozri I.6). |
| --- | --- |

III.2.2.

Uveďte podrobnosti o akejkoľvek špeciálnej predbežnej úprave (pozri I.6).

| III.2.3. | Uveďte individuálne výsledky a aritmetický stred, všetko s presnosťou na jedno desatinné miesto. |
| --- | --- |

III.2.3.

Uveďte individuálne výsledky a aritmetický stred, všetko s presnosťou na jedno desatinné miesto.

IV.   Osobitné metódy

SÚHRNNÁ TABUĽKA

| Metóda | Oblasť uplatnenia | Činidlo |
| --- | --- | --- |
| Rozpustná zložka | Nerozpustná zložka |
| 1. | acetát | určité iné vlákna | acetón |
| 2. | určité proteínové vlákna | určité iné vlákna | chlórnan |
| 3. | viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu | bavlna, elastolefín alebo melamín | kyselina mravčia a chlorid zinočnatý |
| 4. | polyamid alebo nylon | určité iné vlákna | kyselina mravčia, 80 % m/m |
| 5. | acetát | triacetát, elastolefín alebo melamín | benzylalkohol |
| 6. | triacetát alebo polylaktid | určité iné vlákna | dichlórmetán |
| 7. | určité celulózové vlákna | polyester, elastomultiester alebo elastolefín | kyselina sírová, 75 % m/m |
| 8. | akrylové vlákna, určité modakrylové vlákna alebo určité chloridové vlákna | určité iné vlákna | dimetylformamid |
| 9. | určité chloridové vlákna | určité iné vlákna | sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 v/v |
| 10. | acetát | určité chloridové vlákna, elastolefín alebo melamín | ľadová kyselina octová |
| 11. | Hodváb | vlna, srsť, elastolefín alebo melamín | kyselina sírová, 75 % m/m |
| 12. | juta | určité živočíšne vlákna | metóda na obsah dusíka |
| 13. | polypropylén | určité iné vlákna | xylén |
| 14. | určité iné vlákna | chloridové vlákna (homopolyméry vinylchloridu), elastolefín alebo melamín | metóda s koncentrovanou kyselinou sírovou |
| 15. | chloridové vlákna, určité modakrylové vlákna, určité elastánové vlákna, acetátové vlákna a triacetátové vlákna | určité iné vlákna | cyklohexanón |
| 16. | melamín | bavlna alebo aramid | horúca kyselina mravčia, 90 % m/m |

Metóda

Oblasť uplatnenia

Činidlo

Rozpustná zložka

Nerozpustná zložka

1.

acetát

určité iné vlákna

acetón

2.

určité proteínové vlákna

určité iné vlákna

chlórnan

3.

viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu

bavlna, elastolefín alebo melamín

kyselina mravčia a chlorid zinočnatý

4.

polyamid alebo nylon

určité iné vlákna

kyselina mravčia, 80 % m/m

5.

acetát

triacetát, elastolefín alebo melamín

benzylalkohol

6.

triacetát alebo polylaktid

určité iné vlákna

dichlórmetán

7.

určité celulózové vlákna

polyester, elastomultiester alebo elastolefín

kyselina sírová, 75 % m/m

8.

akrylové vlákna, určité modakrylové vlákna alebo určité chloridové vlákna

určité iné vlákna

dimetylformamid

9.

určité chloridové vlákna

určité iné vlákna

sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 v/v

10.

acetát

určité chloridové vlákna, elastolefín alebo melamín

ľadová kyselina octová

11.

Hodváb

vlna, srsť, elastolefín alebo melamín

kyselina sírová, 75 % m/m

12.

juta

určité živočíšne vlákna

metóda na obsah dusíka

13.

polypropylén

určité iné vlákna

xylén

14.

určité iné vlákna

chloridové vlákna (homopolyméry vinylchloridu), elastolefín alebo melamín

metóda s koncentrovanou kyselinou sírovou

15.

chloridové vlákna, určité modakrylové vlákna, určité elastánové vlákna, acetátové vlákna a triacetátové vlákna

určité iné vlákna

cyklohexanón

16.

melamín

bavlna alebo aramid

horúca kyselina mravčia, 90 % m/m

METÓDA č. 1

ACETÁT A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Acetónová metóda)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | acetátu (19)
  s |
| --- | --- |

1.

acetátu (19)

s

| 2. | vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), ľanom (7), pravým konope (8), jutou (9), abakou (10), alfou (11), kokosovým vláknom (12), broomom (13), ramiou (14), sisalom (15), meďnatým vláknom (21), modalom (22), proteínom (23), viskózou (25), akrylom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), ľanom (7), pravým konope (8), jutou (9), abakou (10), alfou (11), kokosovým vláknom (12), broomom (13), ramiou (14), sisalom (15), meďnatým vláknom (21), modalom (22), proteínom (23), viskózou (25), akrylom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48).

Uvedená metóda nie je za žiadnych okolností uplatniteľná na acetátové vlákna, ktoré boli deacetylované na povrchu.

2.   PRINCÍP

Acetát sa rozpustí zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou acetónu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého acetátu sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (okrem tých, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

Kužeľové banky so sklenou zátkou s objemom minimálne 200 ml.

3.2.   Činidlo

Acetón.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml acetónu na gram vzorky, potraste bankou, nechajte postáť 30 minút pri izbovej teplote, z času načas premiešajte a potom dekantujte kvapalinu cez zvážený filtrovací téglik. |
| --- | --- |

Ku vzorke obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml acetónu na gram vzorky, potraste bankou, nechajte postáť 30 minút pri izbovej teplote, z času načas premiešajte a potom dekantujte kvapalinu cez zvážený filtrovací téglik.

| | Úpravu opakujte ešte dvakrát (čím vykonáte celkovo tri extrakcie), ale len v trvaní 15 minút tak, aby celkový čas úpravy acetónom trval 1 hodinu. Zvyšok preneste do filtračného téglika. Vo filtračnom tégliku ho opláchnite acetónom a odsajte tekutinu. Opätovne naplňte téglik acetónom a nechajte ho stiecť gravitačne. |
| --- | --- |

Úpravu opakujte ešte dvakrát (čím vykonáte celkovo tri extrakcie), ale len v trvaní 15 minút tak, aby celkový čas úpravy acetónom trval 1 hodinu. Zvyšok preneste do filtračného téglika. Vo filtračnom tégliku ho opláchnite acetónom a odsajte tekutinu. Opätovne naplňte téglik acetónom a nechajte ho stiecť gravitačne.

| | Napokon odvodnite téglik saním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Napokon odvodnite téglik saním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ je 1,01.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 2

URČITÉ PROTEÍNOVÉ VLÁKNA A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Metóda s použitím chlórnanu)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | určitých proteínových vlákien, konkrétne: vlny (1), zvieracej srsti (2 a 3), hodvábu (4), proteínu (23)
  s |
| --- | --- |

1.

určitých proteínových vlákien, konkrétne: vlny (1), zvieracej srsti (2 a 3), hodvábu (4), proteínu (23)

s

| 2. | bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), chlórovláknami (27), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), polypropylénom (37), elastánom (43), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), chlórovláknami (27), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), polypropylénom (37), elastánom (43), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48).

Ak sú prítomné rôzne proteínové vlákna, metóda poskytne ich celkové množstvo, ale nie ich jednotlivé podiely.

2.   PRINCÍP

Proteínové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou roztoku chlórnanu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého proteínového vlákna sa zistí rozdielom.

Na prípravu chlórnanového roztoku možno použiť buď chlórnan lítny alebo chlórnan sodný.

Chlórnan lítny sa odporúča pri nízkom počte analýz alebo na analýzy vykonávané v pomerne dlhých intervaloch. Dôvodom je, že percentuálny podiel chlórnanu v pevnom chlórnane lítnom, na rozdiel od chlórnanu sodného, je prakticky konštantný. Ak je percentuálny podiel chlórnanu známy, obsah chlórnanu nie je potrebné kontrolovať jodometricky pri každej analýze, keďže možno použiť konštantnú váženú časť chlórnanu lítneho.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Erlenmeyerova banka so sklenou zátkou so zábrusom, 250 ml; |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerova banka so sklenou zátkou so zábrusom, 250 ml;

| ii) | Termostat nastaviteľný na 20 (± 2) °C. |
| --- | --- |

ii)

Termostat nastaviteľný na 20 (± 2) °C.

3.2.   Činidlá

i)   Chlórnanové činidlo

a)   Roztok chlórnanu lítneho

Tento pozostáva z čerstvo pripraveného roztoku obsahujúceho 35 (± 2) g/l aktívneho chlóru (približne 1 M), do ktorého sa pridá 5 (± 0,5) g/l predtým rozpusteného hydroxidu sodného. Na prípravu rozpustite 100 g chlórnanu lítneho, obsahujúceho 35 % aktívneho chlóru (alebo 115 gramov obsahujúcich 30 % aktívneho chlóru) v približne 700 ml destilovanej vody, pridajte 5 g hydroxidu sodného, rozpusteného v približne 200 ml destilovanej vody a doplňte destilovanou vodou. Roztok, ktorý bol čerstvo pripravený, nie je potrebné kontrolovať jodometricky.

b)   Roztok chlórnanu sódneho

Tento pozostáva z čerstvo pripraveného roztoku obsahujúceho 35 (± 2) g/l aktívneho chlóru (približne 1 M), do ktorého sa pridá 5 (± 0,5) g/l predtým rozpusteného hydroxidu sodného.

Pred každou analýzou skontrolujte obsah aktívneho chlóru v roztoku jodometricky.

ii)   Kyselina octová, zriedený roztok

Rozrieďte 5 ml ľadovej kyseliny octovej na 1 liter vodou.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: zmiešajte približne 1 g vzorky s približne 100 ml roztoku chlórnanu (lítneho alebo sodného) v 250 ml banke a dôkladne potraste, aby sa navlhčila vzorka.

Potom banku nahrievajte 40 minút v termostate pri 20 °C a nepretržite potriasajte alebo aspoň v pravidelných intervaloch. Keďže rozpúšťanie vlny sa ďalej uskutočňuje exotermne, reakčné teplo pri tejto metóde musí byť distribuované a odstraňované. Inak sa môžu začínajúcim rozpúšťaním nerozpustných vlákien spôsobiť značné chyby.

Po 40 minútach odfiltrujte obsah banky cez zvážený sklený filtrovací téglik a preneste zvyšok vlákien do filtračného téglika opláchnutím banky trochou chlórnanového činidla. Odvodnite téglik saním a premyte zvyšok postupne vodou, zriedenou kyselinou octovou a napokon vodou, pričom téglik odvodnite saním po každom pridávaní. Nepoužite odsávanie, kým každá premývajúca kvapalina nestečie gravitačne.

Napokon vyprázdnite téglik odsávaním, vysušte téglik so zvyškom a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade bavlny, viskózy, modalu a melamínu, pre ktoré „d“ = 1,01, a nebielenej bavlny, pre ktorú „d“ = 1,03.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnych zmesiach textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 3

VISKÓZA, MEĎNATÉ VLÁKNO ALEBO URČITÉ TYPY MODALU A BAVLNY

(Metóda s použitím kyseliny mravčej a chloridu zinočnatého)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | viskózy (25) alebo meďnatého vlákna (21) vrátane určitých typov modalového vlákna (22),
  s |
| --- | --- |

1.

viskózy (25) alebo meďnatého vlákna (21) vrátane určitých typov modalového vlákna (22),

s

| 2. | bavlnou (5), elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

bavlnou (5), elastolefínom (47) a melamínom (48).

Ak sa ukáže, že je prítomné modalové vlákno, uskutoční sa predbežná skúška, aby sa zistilo, či je rozpustné v činidle.

Táto metóda nie je uplatniteľná na zmesi, v ktorých bavlna prešla nadmernou chemickou degradáciou, ani vtedy, keď viskóza alebo meďnaté vlákno nie sú úplne rozpustné, čo je spôsobené prítomnosťou určitých farbív alebo apretúr, ktoré nemožno úplne odstrániť.

2.   PRINCÍP

Viskózové, meďnaté alebo modalové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi činidlom pozostávajúcim z kyseliny mravčej a chloridu zinočnatého. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho korigovaná hmotnosť sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchej hmotnosti viskózy, meďnatého alebo modálneho vlákna sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľové banky so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; |
| --- | --- |

i)

Kužeľové banky so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml;

| ii) | Vybavenie na udržiavanie baniek pri 40 (± 2) °C. |
| --- | --- |

ii)

Vybavenie na udržiavanie baniek pri 40 (± 2) °C.

3.2.   Činidlá

| i) | Roztok obsahujúci 20 g roztaveného bezvodého chloridu zinočnatého a 68 g bezvodej kyseliny mravčej, doplnené na 100 g vodou (konkrétne 20 častí hmotnostných roztaveného bezvodého chloridu zinočnatého k 80 častiam hmotnostným 85 % m/m kyseliny mravčej).
  Pozn.:
  V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na bod I.3.2.2., v ktorom sa stanovuje, že všetky použité činidlá musia byť chemicky čisté; okrem toho je dôležité použiť len roztavený bezvodý chlorid zinočnatý. |
| --- | --- |

i)

Roztok obsahujúci 20 g roztaveného bezvodého chloridu zinočnatého a 68 g bezvodej kyseliny mravčej, doplnené na 100 g vodou (konkrétne 20 častí hmotnostných roztaveného bezvodého chloridu zinočnatého k 80 častiam hmotnostným 85 % m/m kyseliny mravčej).

Pozn.:

V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na bod I.3.2.2., v ktorom sa stanovuje, že všetky použité činidlá musia byť chemicky čisté; okrem toho je dôležité použiť len roztavený bezvodý chlorid zinočnatý.

| ii) | Roztok hydroxidu amónneho: rozrieďte 20 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (špecifická váha 0,880 g/ml) na 1 liter vodou. |
| --- | --- |

ii)

Roztok hydroxidu amónneho: rozrieďte 20 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (špecifická váha 0,880 g/ml) na 1 liter vodou.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: umiestnite vzorku na analýzu bezprostredne do banky predhriatej na 40 °C. Pridajte 100 ml roztoku kyseliny mravčej a chloridu zinočnatého predhriateho na 40 °C na gram vzorky na analýzu. Zazátkujte a energicky potraste bankou. Dve a pol hodiny udržiavajte banku a jej obsah pri konštantnej teplote 40 °C, pričom ňou v hodinových intervaloch potriasajte.

Prefiltrujte obsah banky cez zvážený filtračný téglik a pomocou činidla preneste do téglika všetky vlákna, ktoré zostali v banke. Prepláchnite 20 ml činidla.

Dokonale umyte téglik a zvyšok vodou s teplotou 40 °C. Opláchnite vláknový zvyšok v približne 100 ml chladného amónneho roztoku (3.2.ii), pričom dbajte na to, aby tento zvyšok zostal 10 minút plne ponorený v roztoku; potom dokonale opláchnite studenou vodou.

Nepoužite odsávanie, kým každá premývajúca kvapalina nestečie gravitačne.

Napokon odstráňte zvyšujúcu kvapalinu saním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,02 pre bavlnu, 1,01 pre melamín a 1,00 pre elastolefín.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 4

POLYAMID ALEBO NYLON A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Metóda s použitím 80 % m/m kyseliny mravčej)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | polyamidu alebo nylonu (30)
  s |
| --- | --- |

1.

polyamidu alebo nylonu (30)

s

| 2. | vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), chloridovým vláknom (27), polyesterom (35), polypropylénom (37), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), chloridovým vláknom (27), polyesterom (35), polypropylénom (37), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48).

Ako bolo uvedené vyššie, táto metóda je uplatniteľná aj na zmesi s vlnou, ale ak je obsah vlny väčší ako 25 %, použije sa metóda č. 2 (rozpúšťanie vlny v roztoku alkalického chlórnanu sodného).

2.   PRINCÍP

Polyamidové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou kyseliny mravčej. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého polyamidu alebo nylonu sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml.

3.2.   Činidlá

| i) | Kyselina mravčia (80 % m/m, relatívna hustota pri 20 °C: 1,186). Rozrieďte 880 ml 90 % m/m kyseliny mravčej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,204) na 1 liter vodou. Prípadne rozrieďte 780 ml 98 - 100 % m/m kyseliny mravčej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,220) na 1 liter vodou.
  Koncentrácia nie je kritická v rámci rozsahu 77 - 83 % m/m kyseliny mravčej. |
| --- | --- |

i)

Kyselina mravčia (80 % m/m, relatívna hustota pri 20 °C: 1,186). Rozrieďte 880 ml 90 % m/m kyseliny mravčej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,204) na 1 liter vodou. Prípadne rozrieďte 780 ml 98 - 100 % m/m kyseliny mravčej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,220) na 1 liter vodou.

Koncentrácia nie je kritická v rámci rozsahu 77 - 83 % m/m kyseliny mravčej.

| ii) | Amoniak, zriedený roztok: rozrieďte 80 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (relatívna hustota pri 20 °C: 0,880) na 1 l vodou. |
| --- | --- |

ii)

Amoniak, zriedený roztok: rozrieďte 80 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (relatívna hustota pri 20 °C: 0,880) na 1 l vodou.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto: ku vzorke na analýzu umiestnenej v kužeľovej banke s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml kyseliny mravčej na gram vzorky na analýzu. Zazátkujte, potraste banku, aby sa vzorka na analýzu zvlhčila. Banku nechajte 15 minút stáť pri izbovej teplote, pričom ňou pravidelne potriasajte. Prefiltrujte obsah banky cez zvážený filtračný téglik a preneste akékoľvek zvyšné vlákna do téglika opláchnutím banky malým množstvom činidla - kyseliny mravčej.

Odvodnite téglik saním a premyte zvyšok na filtri postupne kyselinou mravčou, horúcou vodou, zriedeným roztokom amoniaku a napokon studenou vodou, pričom téglik odvodnite saním po každom pridaní. Nepoužite odsávanie, kým každá premývajúca kvapalina nestečie gravitačne.

Napokon odvodnite téglik saním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ = 1,01.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 5

ACETÁT A TRIACETÁT

(Metóda s použitím benzylalkoholu)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| — | acetátu (19)
  s |
| --- | --- |

—

acetátu (19)

s

| — | triacetátom (24), elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

—

triacetátom (24), elastolefínom (47) a melamínom (48).

2.   PRINCÍP

Acetátové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou benzylalkoholu pri 52 ± 2 °C.

Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého acetátu sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml.

| ii) | Mechanická trepačka. |
| --- | --- |

ii)

Mechanická trepačka.

| iii) | Termostat alebo iné vybavenie na udržiavanie banky pri teplote 52 ± 2 °C. |
| --- | --- |

iii)

Termostat alebo iné vybavenie na udržiavanie banky pri teplote 52 ± 2 °C.

3.2.   Činidlá

| i) | Benzylalkohol. |
| --- | --- |

i)

Benzylalkohol.

| ii) | Etanol. |
| --- | --- |

ii)

Etanol.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke pridajte 100 ml benzylalkoholu na gram vzorky na analýzu. Zazátkujte, pripevnite banku na trepačku tak, aby bola ponorená vo vodnom kúpeli, udržiavajte pri 52 ± 2 °C a 20 minút traste pri tejto teplote.
  (Namiesto použitia mechanickej trepačky sa môže banka potriasať energicky rukou). |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke pridajte 100 ml benzylalkoholu na gram vzorky na analýzu. Zazátkujte, pripevnite banku na trepačku tak, aby bola ponorená vo vodnom kúpeli, udržiavajte pri 52 ± 2 °C a 20 minút traste pri tejto teplote.

(Namiesto použitia mechanickej trepačky sa môže banka potriasať energicky rukou).

| | Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Pridajte ďalšiu dávku benzylalkoholu do banky a 20 minút traste ako predtým pri 52 ± 2 °C. |
| --- | --- |

Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Pridajte ďalšiu dávku benzylalkoholu do banky a 20 minút traste ako predtým pri 52 ± 2 °C.

| | Dekantujte kvapalinu cez téglik. Cyklus postupov zopakujte tretíkrát. |
| --- | --- |

Dekantujte kvapalinu cez téglik. Cyklus postupov zopakujte tretíkrát.

| | Napokon prelejte kvapalinu a zvyšok do téglika; opláchnite všetky zvyšné vlákna z banky do téglika pomocou dodatočného množstva benzylalkoholu pri 52 ± 2 °C. Téglik dokonale odvodnite. |
| --- | --- |

Napokon prelejte kvapalinu a zvyšok do téglika; opláchnite všetky zvyšné vlákna z banky do téglika pomocou dodatočného množstva benzylalkoholu pri 52 ± 2 °C. Téglik dokonale odvodnite.

| | Preneste vlákna do banky, prepláchnite etanolom a po potrasení ručne dekantujte cez filtračný téglik. |
| --- | --- |

Preneste vlákna do banky, prepláchnite etanolom a po potrasení ručne dekantujte cez filtračný téglik.

| | Tento premývací postup opakujte dva alebo trikrát. Preneste zvyšok do téglika a dokonale odvodnite. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Tento premývací postup opakujte dva alebo trikrát. Preneste zvyšok do téglika a dokonale odvodnite. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ = 1,01.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 6

TRIACETÁTOVÉ A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Metóda s použitím dichlórmetánu)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | triacetátu (24) alebo polylaktidu (34)
  s |
| --- | --- |

1.

triacetátu (24) alebo polylaktidu (34)

s

| 2. | vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), (21), modalom (22), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), (21), modalom (22), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48).

Poznámka:

Triacetátové vlákna, ktoré dostali apretúru vedúcu k čiastočnej hydrolýze, už nie sú v činidle úplne rozpustné. V takýchto prípadoch metóda nie je uplatniteľná.

2.   PRINCÍP

Triacetátové alebo polylaktidové vlákna sa rozpúšťajú zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou dichlórmetánu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého triacetátu alebo polylaktidu sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml.

3.2.   Činidlo

Dichlórmetán.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v 200 ml kužeľovej banke so sklenou zátkou pridajte 100 ml dichlórmetánu na gram vzorky na analýzu, zazátkujte, každých 10 minút potraste bankou, aby ste vzorku na analýzu zvlhčili a nechajte stáť 30 minút pri izbovej teplote, pričom bankou v pravidelných intervaloch potriasajte. Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Pridajte 60 ml dichlórmetánu do banky obsahujúcej zvyšok, ručne potraste a prefiltrujte obsah banky cez filtračný téglik. Preneste zvyšné vlákna do téglika opláchnutím banky malým množstvom dichlórmetánu. Odvodnite téglik saním, aby ste odstránili prebytok kvapaliny, znovu naplňte téglik dichlórmetánom a nechajte stiecť gravitačne. |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v 200 ml kužeľovej banke so sklenou zátkou pridajte 100 ml dichlórmetánu na gram vzorky na analýzu, zazátkujte, každých 10 minút potraste bankou, aby ste vzorku na analýzu zvlhčili a nechajte stáť 30 minút pri izbovej teplote, pričom bankou v pravidelných intervaloch potriasajte. Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Pridajte 60 ml dichlórmetánu do banky obsahujúcej zvyšok, ručne potraste a prefiltrujte obsah banky cez filtračný téglik. Preneste zvyšné vlákna do téglika opláchnutím banky malým množstvom dichlórmetánu. Odvodnite téglik saním, aby ste odstránili prebytok kvapaliny, znovu naplňte téglik dichlórmetánom a nechajte stiecť gravitačne.

| | Napokon použite odsávanie na odstránenie prebytku kvapaliny, potom sa zvyšok upraví horúcou vodou, aby ste odstránili celé rozpúšťadlo, použite odsávanie, vysušte téglik a zvyšok, ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Napokon použite odsávanie na odstránenie prebytku kvapaliny, potom sa zvyšok upraví horúcou vodou, aby ste odstránili celé rozpúšťadlo, použite odsávanie, vysušte téglik a zvyšok, ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade polyesteru, elastomultiesteru, elastolefínu a melamínu, pre ktoré je hodnota „d“ 1,01.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 7

URČITÉ CELULÓZOVÉ VLÁKNA A POLYESTER

(Metóda s použitím 75 % m/m kyseliny sírovej)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | bavlny (5), ľanu (7), pravého konope (8), ramie (14), meďnatého vlákna (21), modalu (22), viskózy (25)
  s |
| --- | --- |

1.

bavlny (5), ľanu (7), pravého konope (8), ramie (14), meďnatého vlákna (21), modalu (22), viskózy (25)

s

| 2. | polyesterom (35), elastomultiesterom (46) a elastolefínom (47). |
| --- | --- |

2.

polyesterom (35), elastomultiesterom (46) a elastolefínom (47).

2.   PRINCÍP

Celulózové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou 75 % m/m kyseliny sírovej. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Pomer suchého celulózového vlákna sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 500 ml; |
| --- | --- |

i)

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 500 ml;

| ii) | Termostat alebo iné vybavenie na udržiavanie banky pri 50 ± 5 °C. |
| --- | --- |

ii)

Termostat alebo iné vybavenie na udržiavanie banky pri 50 ± 5 °C.

3.2.   Činidlá

i)   Kyselina sírová 75 ± 2 % m/m

Pripravte opatrným pridaním za stáleho chladenia 700 ml kyseliny sírovej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,84) do 350 ml destilovanej vody.

Po ochladení roztoku na izbovú teplotu rozrieďte na 1 liter vodou.

ii)   Amoniak, zriedený roztok

Rozrieďte 80 ml roztoku amoniaku (relatívna hustota pri 20 °C: 0,88) na 1 l vodou.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 500 ml pridajte 200 ml 75 % kyseliny sírovej na gram vzorky na analýzu, zazátkujte, opatrne potraste bankou, aby ste vzorku na analýzu zvlhčili. |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 500 ml pridajte 200 ml 75 % kyseliny sírovej na gram vzorky na analýzu, zazátkujte, opatrne potraste bankou, aby ste vzorku na analýzu zvlhčili.

| | Banku udržiavajte 1 hodinu pri 50 ± 5 °C, pričom ňou v pravidelných približne 10-minútových intervaloch potriasajte. Prefiltrujte obsah banky cez zvážený filtračný téglik pomocou odsávania. Preneste akékoľvek zvyšné vlákna opláchnutím banky malým množstvom 75 % kyseliny sírovej. Odvodnite téglik saním a opláchnite zvyšok na filtri jedenkrát naplnením téglika čerstvou dávkou kyseliny sírovej. Nepoužite odsávanie, kým kyselina nestečie gravitačne. |
| --- | --- |

Banku udržiavajte 1 hodinu pri 50 ± 5 °C, pričom ňou v pravidelných približne 10-minútových intervaloch potriasajte. Prefiltrujte obsah banky cez zvážený filtračný téglik pomocou odsávania. Preneste akékoľvek zvyšné vlákna opláchnutím banky malým množstvom 75 % kyseliny sírovej. Odvodnite téglik saním a opláchnite zvyšok na filtri jedenkrát naplnením téglika čerstvou dávkou kyseliny sírovej. Nepoužite odsávanie, kým kyselina nestečie gravitačne.

| | Opláchnite zvyšok postupne niekoľkokrát studenou vodou, dvakrát zriedeným roztokom amoniaku a potom dôkladne studenou vodou, pričom téglik odvodnite odsávaním po každom pridaní. Nepoužite odsávanie, kým každá premývacia kvapalina nestečie gravitačne. Napokon odvodnite zvyšnú kvapalinu z téglika odsávaním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Opláchnite zvyšok postupne niekoľkokrát studenou vodou, dvakrát zriedeným roztokom amoniaku a potom dôkladne studenou vodou, pričom téglik odvodnite odsávaním po každom pridaní. Nepoužite odsávanie, kým každá premývacia kvapalina nestečie gravitačne. Napokon odvodnite zvyšnú kvapalinu z téglika odsávaním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 8

AKRYLÁTY, URČITÉ MODAKRYLÁTY ALEBO URČITÉ CHLÓROVANÉ VLÁKNA A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Metóda s použitím dimetylformamidu)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | akrylátov (26), určitých modakrylátov (29) alebo určitých chloridových vlákien (27) (8)

  s |
| --- | --- |

1.

akrylátov (26), určitých modakrylátov (29) alebo určitých chloridových vlákien (27) (8)

s

| 2. | vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), elastomultiesterom (46), elastolefínom (47) a melamínom (48).

Je rovnako uplatniteľná na akryláty a určité modakryláty upravené vopred metalizovanými farbivami, ale nie na tie, ktoré sú farbené chrómovými farbami.

2.   PRINCÍP

Akrylové, modakrylové alebo chloridové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou dimetylformamidu nahriateho vo vodnom kúpeli na bod varu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži. Jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi a percentuálny podiel suchého akrylového, modakrylového alebo chloridového vlákna sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; |
| --- | --- |

i)

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml;

| ii) | Vodný kúpeľ pri bode varu. |
| --- | --- |

ii)

Vodný kúpeľ pri bode varu.

3.2.   Činidlo

Dimetylformamid (bod varu 153 ± 1 °C) neobsahujúci viac ako 0,1 % vody.

Toto činidlo je toxické, a preto sa odporúča použitie digestória.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte na gram vzorky na analýzu 80 ml dimetylformamidu predhriateho vo vodnom kúpeli na bode varu, zazátkujte, potraste bankou, aby ste vzorku na analýzu zvlhčili a jednu hodinu zohrievajte vo vodnom kúpeli pri bode varu. Počas toho jemne rukou päťkrát potraste bankou a jej obsahom. |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte na gram vzorky na analýzu 80 ml dimetylformamidu predhriateho vo vodnom kúpeli na bode varu, zazátkujte, potraste bankou, aby ste vzorku na analýzu zvlhčili a jednu hodinu zohrievajte vo vodnom kúpeli pri bode varu. Počas toho jemne rukou päťkrát potraste bankou a jej obsahom.

| | Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik, pričom vlákna ponechajte v banke. Pridajte ďalších 60 ml dimetylformamidu do banky a ohrievajte ďalších 30 minút, pričom počas toho jemne rukou dvakrát potraste bankou a jej obsahom. |
| --- | --- |

Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik, pričom vlákna ponechajte v banke. Pridajte ďalších 60 ml dimetylformamidu do banky a ohrievajte ďalších 30 minút, pričom počas toho jemne rukou dvakrát potraste bankou a jej obsahom.

| | Prefiltrujte obsah banky cez filtračný téglik pomocou odsávania. |
| --- | --- |

Prefiltrujte obsah banky cez filtračný téglik pomocou odsávania.

| | Preneste akékoľvek zvyškové vlákno do téglika opláchnutím banky dimetylformamidom. Odvodnite téglik odsávaním. Premyte zvyšok približne 1 l horúcej vody s teplotou 70 - 80 °C, pričom zakaždým naplňte téglik. |
| --- | --- |

Preneste akékoľvek zvyškové vlákno do téglika opláchnutím banky dimetylformamidom. Odvodnite téglik odsávaním. Premyte zvyšok približne 1 l horúcej vody s teplotou 70 - 80 °C, pričom zakaždým naplňte téglik.

| | Po každom pridaní vody nakrátko použite odsávanie, ale nie kým voda nestečie gravitačne. Ak premývacia kvapalina steká cez téglik príliš pomaly, môže sa použiť jemné odsávanie. |
| --- | --- |

Po každom pridaní vody nakrátko použite odsávanie, ale nie kým voda nestečie gravitačne. Ak premývacia kvapalina steká cez téglik príliš pomaly, môže sa použiť jemné odsávanie.

| | Napokon vysušte téglik so zvyškom, vychlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Napokon vysušte téglik so zvyškom, vychlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou týchto prípadov:

| | vlna 1,01 |
| --- | --- |

vlna 1,01

| | bavlna 1,01 |
| --- | --- |

bavlna 1,01

| | meďnaté vlákno 1,01 |
| --- | --- |

meďnaté vlákno 1,01

| | modal 1,01 |
| --- | --- |

modal 1,01

| | polyester 1,01 |
| --- | --- |

polyester 1,01

| | elastomultiester 1,01 |
| --- | --- |

elastomultiester 1,01

| | melamín 1,01 |
| --- | --- |

melamín 1,01

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 9

URČITÉ CHLORIDOVÉ VLÁKNA A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Metóda s použitím zmesi sírouhlíka a acetónu 55,5/44,5)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | určitých chloridových vlákien (27), konkrétne určitých polyvinylchloridových vlákien, či už sú alebo nie sú následne chlórované (9)

  s |
| --- | --- |

1.

určitých chloridových vlákien (27), konkrétne určitých polyvinylchloridových vlákien, či už sú alebo nie sú následne chlórované (9)

s

| 2. | vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), akrylovým vláknom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46) a melamínom (48).

Ak je obsah vlny alebo hodvábu v zmesi viac ako 25 %, použije sa metóda č. 2.

Ak je obsah polyamidu alebo nylonu v zmesi viac ako 25 %, použije sa metóda č. 4.

2.   PRINCÍP

Chloridové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou azeotropickej zmesi sírouhlíka a acetónu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého polyvinylchloridového vlákna sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; |
| --- | --- |

i)

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml;

| ii) | Mechanická trepačka. |
| --- | --- |

ii)

Mechanická trepačka.

3.2.   Činidlá

| i) | Azeotropická zmes sírouhlíka a acetónu (55,5 % objemových sírouhlíka k 44,5 % acetónu). Keďže toto činidlo je toxické, odporúča sa používať digestórium. |
| --- | --- |

i)

Azeotropická zmes sírouhlíka a acetónu (55,5 % objemových sírouhlíka k 44,5 % acetónu). Keďže toto činidlo je toxické, odporúča sa používať digestórium.

| ii) | Etanol (92 % objemových) alebo metanol. |
| --- | --- |

ii)

Etanol (92 % objemových) alebo metanol.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml azeotropickej zmesi na gram vzorky na analýzu. Banku bezpečne utesnite a pri izbovej teplote ňou 20 minút potriasajte na mechanickej trepačke alebo energicky rukou. |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml azeotropickej zmesi na gram vzorky na analýzu. Banku bezpečne utesnite a pri izbovej teplote ňou 20 minút potriasajte na mechanickej trepačke alebo energicky rukou.

| | Dekantujte kvapalinu nad usadeninou cez zvážený filtračný téglik. |
| --- | --- |

Dekantujte kvapalinu nad usadeninou cez zvážený filtračný téglik.

| | Úpravu opakujte so 100 ml čerstvého činidla. Tento cyklus postupov opakujte dovtedy, kým na hodinovom sklíčku nezostane žiadna usadenina polyméru, keď sa vyparí kvapka extrakčnej kvapaliny. Preneste zvyšok do filtračného téglika s použitím ďalšieho množstva činidla, použite odsávanie na odstránenie kvapaliny a prepláchnite téglik a zvyšok 20 ml alkoholu a potom trikrát vodou. Pred odvodnením pomocou odsávania nechajte premývaciu kvapalinu stiecť gravitačne. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Úpravu opakujte so 100 ml čerstvého činidla. Tento cyklus postupov opakujte dovtedy, kým na hodinovom sklíčku nezostane žiadna usadenina polyméru, keď sa vyparí kvapka extrakčnej kvapaliny. Preneste zvyšok do filtračného téglika s použitím ďalšieho množstva činidla, použite odsávanie na odstránenie kvapaliny a prepláchnite téglik a zvyšok 20 ml alkoholu a potom trikrát vodou. Pred odvodnením pomocou odsávania nechajte premývaciu kvapalinu stiecť gravitačne. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

Poznámka:

Pri určitých zmesiach s vysokým obsahom chloridového vlákna môže počas postupu sušenia nastať značné zrazenie vzorky na analýzu, v dôsledku čoho je rozpúšťanie chloridového vlákna rozpúšťadlom oneskorené.

Toto však neovplyvňuje konečné rozpustenie chloridového vlákna v rozpúšťadle.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ = 1,01.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 10

ACETÁTOVÉ A URČITÉ CHLORIDOVÉ VLÁKNA

(Metóda s použitím ľadovej kyseliny octovej)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | acetátu (19)
  s |
| --- | --- |

1.

acetátu (19)

s

| 2. | určitými chloridovými vláknami (27), menovite polyvinylchloridovými vláknami, či už sú alebo nie sú následne chlórované, elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

určitými chloridovými vláknami (27), menovite polyvinylchloridovými vláknami, či už sú alebo nie sú následne chlórované, elastolefínom (47) a melamínom (48).

2.   PRINCÍP

Acetátové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou ľadovej kyseliny octovej. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého acetátu sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; |
| --- | --- |

i)

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml;

| ii) | Mechanická trepačka. |
| --- | --- |

ii)

Mechanická trepačka.

3.2.   Činidlo

Ľadová kyselina octová (viac ako 99 %). S týmto činidlom sa manipuluje opatrne, keďže je veľmi žieravé.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml ľadovej kyseliny octovej na gram vzorky na analýzu. Banku bezpečne utesnite a pri izbovej teplote ňou 20 minút potriasajte na mechanickej trepačke alebo energicky rukou. Dekantujte kvapalinu nad usadeninou cez zvážený filtračný téglik. Túto úpravu opakujte dvakrát, zakaždým s použitím 100 ml čerstvého činidla, čím vykonáte celkovo tri extrakcie. |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml ľadovej kyseliny octovej na gram vzorky na analýzu. Banku bezpečne utesnite a pri izbovej teplote ňou 20 minút potriasajte na mechanickej trepačke alebo energicky rukou. Dekantujte kvapalinu nad usadeninou cez zvážený filtračný téglik. Túto úpravu opakujte dvakrát, zakaždým s použitím 100 ml čerstvého činidla, čím vykonáte celkovo tri extrakcie.

| | Preneste zvyšok na filtračný téglik, odvodnite odsávaním, aby ste odstránili kvapalinu, a téglik a zvyšok prepláchnite 50 ml ľadovej kyseliny octovej a potom trikrát vodou. Po každom oplachovaní nechajte pred použitím odsávania kvapalinu stiecť gravitačne. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Preneste zvyšok na filtračný téglik, odvodnite odsávaním, aby ste odstránili kvapalinu, a téglik a zvyšok prepláchnite 50 ml ľadovej kyseliny octovej a potom trikrát vodou. Po každom oplachovaní nechajte pred použitím odsávania kvapalinu stiecť gravitačne. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 11

HODVÁB A VLNA ALEBO SRSŤ

(Metóda s použitím 75 % m/m kyseliny sírovej)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | hodvábu (4)
  s |
| --- | --- |

1.

hodvábu (4)

s

| 2. | vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), elastolefínom (47) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), elastolefínom (47) a melamínom (48).

2.   PRINCÍP

Hodvábne vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou 75 % m/m kyseliny sírovej. (10)

Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži. Jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel suchého hodvábu sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml.

3.2.   Činidlá

| i) | Kyselina sírová (75 ± 2 % m/m)
  Pripravte opatrným pridaním, za chladenia, 700 ml kyseliny sírovej (hustota pri 20 °C: 1,84) do 350 ml destilovanej vody.
  Po ochladení na izbovú teplotu zrieďte roztok na 1 l vodou. |
| --- | --- |

i)

Kyselina sírová (75 ± 2 % m/m)

Pripravte opatrným pridaním, za chladenia, 700 ml kyseliny sírovej (hustota pri 20 °C: 1,84) do 350 ml destilovanej vody.

Po ochladení na izbovú teplotu zrieďte roztok na 1 l vodou.

| ii) | Kyselina sírová, zriedený roztok: pridajte 100 ml kyseliny sírovej (hustota pri 20 °C: 1,84) pomaly do 1 900 ml destilovanej vody. |
| --- | --- |

ii)

Kyselina sírová, zriedený roztok: pridajte 100 ml kyseliny sírovej (hustota pri 20 °C: 1,84) pomaly do 1 900 ml destilovanej vody.

| iii) | Amoniak, zriedený roztok: zrieďte 200 ml koncentrovaného amoniaku (hustota pri 20 °C: 0,880) na 1 000 ml vodou. |
| --- | --- |

iii)

Amoniak, zriedený roztok: zrieďte 200 ml koncentrovaného amoniaku (hustota pri 20 °C: 0,880) na 1 000 ml vodou.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml 75 % m/m kyseliny sírovej na gram vzorky na analýzu a zazátkujte. Energicky potraste a nechajte stáť 30 minút pri izbovej teplote. Znovu potraste a nechajte stáť 30 minút. |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml 75 % m/m kyseliny sírovej na gram vzorky na analýzu a zazátkujte. Energicky potraste a nechajte stáť 30 minút pri izbovej teplote. Znovu potraste a nechajte stáť 30 minút.

| | Potraste naposledy a prefiltrujte obsah banky cez zvážený filtračný téglik. Zmyte všetky zvyšné vlákna z banky pomocou 75 % kyseliny sírovej. Premyte zvyšok na tégliku postupne 50 ml zriedenej kyseliny sírovej, 50 ml vody a 50 ml zriedeného roztoku amoniaku. Zakaždým nechajte vlákna, aby zostali v styku s kvapalinou počas približne 10 minút pred použitím odsávania. Napokon prepláchnite vodou, pričom vlákna ponechajte v styku s vodou približne 30 minút. |
| --- | --- |

Potraste naposledy a prefiltrujte obsah banky cez zvážený filtračný téglik. Zmyte všetky zvyšné vlákna z banky pomocou 75 % kyseliny sírovej. Premyte zvyšok na tégliku postupne 50 ml zriedenej kyseliny sírovej, 50 ml vody a 50 ml zriedeného roztoku amoniaku. Zakaždým nechajte vlákna, aby zostali v styku s kvapalinou počas približne 10 minút pred použitím odsávania. Napokon prepláchnite vodou, pričom vlákna ponechajte v styku s vodou približne 30 minút.

| | Odvodnite téglik odsávaním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Odvodnite téglik odsávaním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 0,985 pre vlnu, 1,00 pre elastolefín a 1,01 pre melamín.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 12

JUTA A URČITÉ ŽIVOČÍŠNE VLÁKNA

(Metóda stanovením obsahu dusíka)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | juty (9)
  s |
| --- | --- |

1.

juty (9)

s

| 2. | určitými živočíšnymi vláknami. |
| --- | --- |

2.

určitými živočíšnymi vláknami.

Zložka so živočíšnym vláknom môže pozostávať len zo srsti (2 a 3) alebo z vlny (1), alebo z akejkoľvek zmesi týchto dvoch. Táto metóda nie je uplatniteľná na textilné zmesi obsahujúce nevláknovú hmotu (farbivá, apretúry, atď.) s dusíkovou bázou.

2.   PRINCÍP

Stanoví sa obsah dusíka v zmesi a z tohto a zo známeho alebo predpokladaného obsahu dusíka oboch zložiek sa vypočíta pomer každej zložky.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kjeldahlova lúhovacia banka s objemom 200 – 300 ml. |
| --- | --- |

i)

Kjeldahlova lúhovacia banka s objemom 200 – 300 ml.

| ii) | Kjeldahlov destilačný aparát so vstrekovaním pary. |
| --- | --- |

ii)

Kjeldahlov destilačný aparát so vstrekovaním pary.

| iii) | Titračný aparát umožňujúci presnosť 0,05 ml. |
| --- | --- |

iii)

Titračný aparát umožňujúci presnosť 0,05 ml.

3.2.   Činidlá

| i) | Toluén. |
| --- | --- |

i)

Toluén.

| ii) | Metanol. |
| --- | --- |

ii)

Metanol.

| iii) | Kyselina sírová, relatívna hustota pri 20 °C: 1,84. |
| --- | --- |

iii)

Kyselina sírová, relatívna hustota pri 20 °C: 1,84.

| iv) | Síran draselný. |
| --- | --- |

iv)

Síran draselný.

| v) | Oxid seléničitý. |
| --- | --- |

v)

Oxid seléničitý.

| vi) | Roztok hydroxidu sodného (400 g/liter). Rozpustite 400 g hydroxidu sodného v 400 - 500 ml vody a vodou rozrieďte na 1 liter. |
| --- | --- |

vi)

Roztok hydroxidu sodného (400 g/liter). Rozpustite 400 g hydroxidu sodného v 400 - 500 ml vody a vodou rozrieďte na 1 liter.

| vii) | Zmiešaný indikátor. Rozpustite 0,1 g metylčervene v 95 ml etanolu a 5 ml vody a zmiešajte s 0,5 g brómkrezolovej zelene rozpustenej v 475 ml etanolu a 25 ml vody. |
| --- | --- |

vii)

Zmiešaný indikátor. Rozpustite 0,1 g metylčervene v 95 ml etanolu a 5 ml vody a zmiešajte s 0,5 g brómkrezolovej zelene rozpustenej v 475 ml etanolu a 25 ml vody.

| viii) | Roztok kyseliny bórovej. Rozpustite 20 g kyseliny bórovej v 1 litri vody. |
| --- | --- |

viii)

Roztok kyseliny bórovej. Rozpustite 20 g kyseliny bórovej v 1 litri vody.

| ix) | Kyselina sírová 0,02 N (štandardný odmerný roztok). |
| --- | --- |

ix)

Kyselina sírová 0,02 N (štandardný odmerný roztok).

4.   PREDBEŽNÁ ÚPRAVA SKÚŠOBNEJ VZORKY

Nasledujúca predbežná úprava nahrádza predbežnú úpravu opísanú vo všeobecných pokynoch:

Extrahujte na vzduchu vysušenú vzorku v Soxhletovom extraktore so zmesou jeden objem toluénu a tri objemy metanolu počas 4 hodín pri minimálnej rýchlosti 5 cyklov za hodinu. Nechajte rozpúšťadlo vypariť zo vzorky na vzduchu a odstráňte posledné stopy v sušiarni pri 105 ± 3 °C. Potom extrahujte vzorku vo vode (50 ml na 1 g vzorky na analýzu) varením s refluxom počas 30 minút. Odfiltrujte, vráťte vzorku do banky a opakujte extrakciu s rovnakým objemom vody. Prefiltrujte, odstráňte nadbytok vody zo vzorky stláčaním, odsávaním alebo odstredením a potom nechajte vzorku na analýzu na vzduchu vysušiť.

Poznámka:

Je potrebné mať na mysli toxické účinky toluénu a metanolu a pri ich používaní prijať všetky nevyhnutné bezpečnostné opatrenia.

5.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

5.1.   Všeobecné pokyny

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch, pokiaľ ide o výber, sušenie a váženie vzorky na analýzu.

5.2.   Podrobný postup

Presuňte vzorku na analýzu do Kjeldahlovej lúhovacej banky. Ku vzorke na analýzu vážiacej najmenej 1 g vloženej do lúhovacej banky pridajte v tomto poradí 2,5 g síranu draselného, 0,1 – 0,2 g oxidu seléničitého a 10 ml kyseliny sírovej (relatívna hustota 1,84). Banku nahrievajte spočiatku jemne, kým sa celé vlákno nerozloží, a potom ohrievajte energickejšie, kým sa roztok nevyjasní a nebude takmer bezfarebný. Ohrievajte ho ďalších 15 minút. Banku nechajte ochladiť, opatrne rozrieďte obsah 10 – 20 ml vody, ochlaďte, preneste obsah kvantitatívne do 200 ml odmernej banky a doplňte objem vodou na vytvorenie lúhovacieho roztoku. Do 100 ml kužeľovej banky nalejte približne 20 ml roztoku kyseliny bórovej a umiestnite banku pod chladič Kjeldahlovho destilačného aparátu, tak aby výtoková rúrka bola ponorená tesne pod hladinou roztoku kyseliny bórovej. Do destilačnej banky premiestnite presne 10 ml lúhovacieho roztoku, do lievika pridajte nie menej ako 5 ml roztoku hydroxidu sodného, zľahka zdvihnite zátku a nechajte roztok hydroxidu sodného pomaly natekať do banky. Ak lúhovací roztok a roztok hydroxidu sodného zostanú ako dve separátne vrstvy, zmiešajte ich miernym miešaním. Destilačnú banku jemne ohrievajte a dajte ju do pary z generátora. Zhromaždite približne 20 ml destilátu, spustite kužeľovú banku tak, aby špička výtokovej rúrky chladiča bola približne 20 mm nad hladinou kvapaliny a destilujte ešte jednu minútu. Opláchnite špičku výtlačnej rúrky vodou a zachyťte opláchnutú kvapalinu do kužeľovej banky. Vyberte kužeľovú banku a nahraďte ju ďalšou kužeľovou bankou, obsahujúcou zhruba 10 ml roztoku kyseliny bórovej a odoberte približne 10 ml destilátu.

Titrujte oba destiláty oddelene 0,02 N kyselinou sírovou, použite zmiešaný indikátor. Zaznamenajte celkový titer pre oba destiláty. Ak je titer druhého destilátu viac ako 0,2 ml, opakujte skúšku a znovu začnite destiláciu, pričom použite čerstvý alikvótny podiel lúhovacieho roztoku.

Uskutočnite slepé stanovenie, t. j. lúhovanie a destiláciu len s použitím činidiel.

6.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

| 6.1. | Percentuálny podiel dusíka v suchej vzorke na analýzu vypočítajte takto:



  kde







  A | = | percentuálny podiel dusíka v čistej suchej vzorke na analýzu, |
| --- | --- | --- | --- |
| V | = | celkový objem v ml štandardnej kyseliny sírovej použitej pri stanovení, |
| b | = | celkový objem v ml štandardnej kyseliny sírovej použitej pri slepom pokuse, |
| N | = | normalita štandardnej kyseliny sírovej, |
| W | = | suchá hmotnosť (g) vzorky na analýzu. |

6.1.

Percentuálny podiel dusíka v suchej vzorke na analýzu vypočítajte takto:

Formula

kde

A

=

percentuálny podiel dusíka v čistej suchej vzorke na analýzu,

V

=

celkový objem v ml štandardnej kyseliny sírovej použitej pri stanovení,

b

=

celkový objem v ml štandardnej kyseliny sírovej použitej pri slepom pokuse,

N

=

normalita štandardnej kyseliny sírovej,

W

=

suchá hmotnosť (g) vzorky na analýzu.

| 6.2. | S použitím hodnôt 0,22 % pre obsah dusíka juty a 16,2 % pre obsah dusíka živočíšneho vlákna, pričom oba percentuálne podiely sú vyjadrené na suchú hmotnosť vlákna, vypočítajte zloženie zmesi takto:



  kde







  PA % | = | percentuálny podiel živočíšneho vlákna v čistej suchej vzorke na analýzu. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

S použitím hodnôt 0,22 % pre obsah dusíka juty a 16,2 % pre obsah dusíka živočíšneho vlákna, pričom oba percentuálne podiely sú vyjadrené na suchú hmotnosť vlákna, vypočítajte zloženie zmesi takto:

Formula

kde

PA %

=

percentuálny podiel živočíšneho vlákna v čistej suchej vzorke na analýzu.

7.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 13

POLYPROPYLÉNOVÉ VLÁKNA A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Xylénová metóda)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | polypropylénových vlákien (37)
  s |
| --- | --- |

1.

polypropylénových vlákien (37)

s

| 2. | vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), acetátom (19), meďnatým vláknom (21), modalom (22), triacetátom (24), viskózou (25), akrylom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), acetátom (19), meďnatým vláknom (21), modalom (22), triacetátom (24), viskózou (25), akrylom (26), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), skleným vláknom (44), elastomultiesterom (46) a melamínom (48).

2.   PRINCÍP

Polypropylénové vlákno sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou vriaceho xylénu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel polypropylénu sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; |
| --- | --- |

i)

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml;

| ii) | Spätný chladič (vhodný pre kvapaliny s vysokým bodom varu) vhodný pre kužeľovú banku i) |
| --- | --- |

ii)

Spätný chladič (vhodný pre kvapaliny s vysokým bodom varu) vhodný pre kužeľovú banku i)

3.2.   Činidlo

Xylén destilujúci medzi 137 a 142 °C.

Poznámka:

Toto činidlo je veľmi horľavé a má toxické výpary. Pri jeho používaní sa musia prijať všetky nevyhnutné bezpečnostné opatrenia.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke (3.1 i)) pridajte 100 ml xylénu (3.2) na gram vzorky na analýzu. Pripojte chladič (3.1 ii)), priveďte obsah do varu a tri minúty udržiavajte na bode varu. |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke (3.1 i)) pridajte 100 ml xylénu (3.2) na gram vzorky na analýzu. Pripojte chladič (3.1 ii)), priveďte obsah do varu a tri minúty udržiavajte na bode varu.

| | Okamžite dekantujte horúcu kvapalinu cez zvážený filtračný téglik (pozri poznámku 1). Túto úpravu opakujte ešte dvakrát, zakaždým s použitím čerstvej 50 ml dávky rozpúšťadla. |
| --- | --- |

Okamžite dekantujte horúcu kvapalinu cez zvážený filtračný téglik (pozri poznámku 1). Túto úpravu opakujte ešte dvakrát, zakaždým s použitím čerstvej 50 ml dávky rozpúšťadla.

| | Premyte zvyšok, ktorý zostane v banke, postupne 30 ml vriaceho xylénu (dvakrát), potom 75 ml petroléteru (I.3.2.1 vo všeobecných pokynoch) (dvakrát). Po druhom premývaní petroléterom prefiltrujte obsah banky cez téglik, preneste akékoľvek zvyšné vlákna do téglika pomocou malého množstva petroléteru a nechajte rozpúšťadlo vypariť sa. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Premyte zvyšok, ktorý zostane v banke, postupne 30 ml vriaceho xylénu (dvakrát), potom 75 ml petroléteru (I.3.2.1 vo všeobecných pokynoch) (dvakrát). Po druhom premývaní petroléterom prefiltrujte obsah banky cez téglik, preneste akékoľvek zvyšné vlákna do téglika pomocou malého množstva petroléteru a nechajte rozpúšťadlo vypariť sa. Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

Poznámky:

| 1. | Filtračný téglik, cez ktorý má byť xylén dekantovaný, musí byť vopred predhriaty. |
| --- | --- |

1.

Filtračný téglik, cez ktorý má byť xylén dekantovaný, musí byť vopred predhriaty.

| 2. | Po úprave vriacim xylénom zabezpečte, aby banka obsahujúca zvyšok bola dostatočne ochladená predtým, než sa pridá petroléter. |
| --- | --- |

2.

Po úprave vriacim xylénom zabezpečte, aby banka obsahujúca zvyšok bola dostatočne ochladená predtým, než sa pridá petroléter.

| 3. | Aby sa znížilo nebezpečenstvo požiaru a toxicity pre operátora, je možné použiť prístroj na extrakciu za horúca, pri uplatnení primeraných postupov, ktoré poskytnú rovnaké výsledky (11). |
| --- | --- |

3.

Aby sa znížilo nebezpečenstvo požiaru a toxicity pre operátora, je možné použiť prístroj na extrakciu za horúca, pri uplatnení primeraných postupov, ktoré poskytnú rovnaké výsledky (11).

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ = 1,01.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 14

CHLORIDOVÉ VLÁKNA (HOMOPOLYMÉRY VINYLCHLORIDU) A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Metóda s koncentrovanou kyselinou sírovou)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | chloridových vlákien (27) založených na homopolyméroch vinylchloridu, či už sú alebo nie sú následne chlórované, elastolefínu (47)
  s |
| --- | --- |

1.

chloridových vlákien (27) založených na homopolyméroch vinylchloridu, či už sú alebo nie sú následne chlórované, elastolefínu (47)

s

| 2. | bavlnou (5), acetátom (19), meďnatým vláknom (21), modalom (22), triacetátom (24), viskózou (25), určitými akrylátmi (26), určitými modakrylátmi (29), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), elastomultiesterom (46) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

bavlnou (5), acetátom (19), meďnatým vláknom (21), modalom (22), triacetátom (24), viskózou (25), určitými akrylátmi (26), určitými modakrylátmi (29), polyamidom alebo nylonom (30), polyesterom (35), elastomultiesterom (46) a melamínom (48).

Príslušné modakryláty sú tie, ktoré dávajú číry roztok, keď sú ponorené do koncentrovanej kyseliny sírovej (relatívna hustota 1,84 pri 20 °C).

Táto metóda sa môže použiť namiesto metód č. 8 a 9.

2.   PRINCÍP

Zložka iná ako chloridové vlákno alebo elastolefín (t. j. vlákna uvedené v odseku 1.2) sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou koncentrovanej kyseliny sírovej (relatívna hustota 1,84 pri 20 °C).

Zvyšok pozostávajúci z chloridového vlákna alebo elastolefínu sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel druhej zložky sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; |
| --- | --- |

i)

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml;

| ii) | Sklená tyčinka s plochým koncom. |
| --- | --- |

ii)

Sklená tyčinka s plochým koncom.

3.2.   Činidlá

| i) | Koncentrovaná kyselina sírová (relatívna hustota 1,84 pri 20 °C.) |
| --- | --- |

i)

Koncentrovaná kyselina sírová (relatívna hustota 1,84 pri 20 °C.)

| ii) | Kyselina sírová, približne 50 % (m/m) vodný roztok.
  Pripravte opatrným pridaním za chladenia 400 ml kyseliny sírovej (relatívna hustota 1,84 pri 20 °C) do 500 ml destilovanej alebo deionizovanej vody. Po ochladení na izbovú teplotu rozrieďte roztok na 1 liter vodou. |
| --- | --- |

ii)

Kyselina sírová, približne 50 % (m/m) vodný roztok.

Pripravte opatrným pridaním za chladenia 400 ml kyseliny sírovej (relatívna hustota 1,84 pri 20 °C) do 500 ml destilovanej alebo deionizovanej vody. Po ochladení na izbovú teplotu rozrieďte roztok na 1 liter vodou.

| iii) | Amoniak, zriedený roztok.
  Rozrieďte 60 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (relatívna hustota 0,880 pri 20 °C) na jeden liter destilovanou vodou. |
| --- | --- |

iii)

Amoniak, zriedený roztok.

Rozrieďte 60 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (relatívna hustota 0,880 pri 20 °C) na jeden liter destilovanou vodou.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

| | Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v banke (3.1 i)) pridajte 100 ml kyseliny sírovej (3.2 i)) na gram vzorky na analýzu. |
| --- | --- |

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v banke (3.1 i)) pridajte 100 ml kyseliny sírovej (3.2 i)) na gram vzorky na analýzu.

| | Nechajte obsah banky stáť pri izbovej teplote 10 minút a počas toho príležitostne premiešajte skúšobnú vzorku na analýzu pomocou sklenej tyčinky. Ak sa upravuje tkaná alebo pletená látka, zakliňte ju medzi stenu banky a sklenú tyčinku a vyviňte ľahký tlak, aby ste separovali materiál rozpustený kyselinou sírovou. |
| --- | --- |

Nechajte obsah banky stáť pri izbovej teplote 10 minút a počas toho príležitostne premiešajte skúšobnú vzorku na analýzu pomocou sklenej tyčinky. Ak sa upravuje tkaná alebo pletená látka, zakliňte ju medzi stenu banky a sklenú tyčinku a vyviňte ľahký tlak, aby ste separovali materiál rozpustený kyselinou sírovou.

| | Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Do banky pridajte čerstvú 100 ml dávku kyseliny sírovej (3.2 i)) a opakujte ten istý postup. Preneste obsah banky do filtračného téglika a pomocou sklenej tyčinky doň preneste vláknitý zvyšok. Ak je potrebné, do banky pridajte trochu koncentrovanej kyseliny sírovej (3.2 i)), aby sa odstránili akékoľvek vlákna prilepené na stenu. Odvodnite filtračný téglik odsávaním; odstráňte filtrát vyprázdnením alebo výmenou filtračnej banky, opláchnite zvyšok v tégliku postupne 50 %-ným roztokom kyseliny sírovej (3.2 ii)), destilovanou alebo deionizovanou vodou (I.3.2.3 vo všeobecných pokynoch), roztokom amoniaku (3.2 iii)) a napokon dôkladne premyte destilovanou alebo deionizovanou vodou, pričom odvodnite téglik odsávaním po každom pridaní. (Nepoužívajte odsávanie počas premývacieho postupu, ale až po tom, čo kvapalina stečie gravitačne). Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Do banky pridajte čerstvú 100 ml dávku kyseliny sírovej (3.2 i)) a opakujte ten istý postup. Preneste obsah banky do filtračného téglika a pomocou sklenej tyčinky doň preneste vláknitý zvyšok. Ak je potrebné, do banky pridajte trochu koncentrovanej kyseliny sírovej (3.2 i)), aby sa odstránili akékoľvek vlákna prilepené na stenu. Odvodnite filtračný téglik odsávaním; odstráňte filtrát vyprázdnením alebo výmenou filtračnej banky, opláchnite zvyšok v tégliku postupne 50 %-ným roztokom kyseliny sírovej (3.2 ii)), destilovanou alebo deionizovanou vodou (I.3.2.3 vo všeobecných pokynoch), roztokom amoniaku (3.2 iii)) a napokon dôkladne premyte destilovanou alebo deionizovanou vodou, pričom odvodnite téglik odsávaním po každom pridaní. (Nepoužívajte odsávanie počas premývacieho postupu, ale až po tom, čo kvapalina stečie gravitačne). Vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s výnimkou v prípade melamínu, pre ktorý hodnota „d“ = 1,01.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

METÓDA č. 15

CHLORIDOVÉ VLÁKNA, URČITÉ MODAKRYLÁTY, URČITÉ ELASTÁNY, ACETÁTY, TRIACETÁTY A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Metóda s použitím cyklohexanónu)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | acetátu (19), triacetátu (24), chloridových vlákien (27), určitých modakrylátov (29), určitých elastánov (43)
  s |
| --- | --- |

1.

acetátu (19), triacetátu (24), chloridových vlákien (27), určitých modakrylátov (29), určitých elastánov (43)

s

| 2. | vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), polyamidom alebo nylonom (30), akrylom (26), skleným vláknom (44) a melamínom (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvieracou srsťou (2 a 3), hodvábom (4), bavlnou (5), meďnatým vláknom (21), modalom (22), viskózou (25), polyamidom alebo nylonom (30), akrylom (26), skleným vláknom (44) a melamínom (48).

Ak sú prítomné modakryláty alebo elastány, musí sa vykonať predbežná skúška, aby sa zistilo, či je vlákno úplne rozpustné v činidle.

Zmesi obsahujúce chloridové vlákna je možné analyzovať aj použitím metódy č. 9 alebo 14.

2.   PRINCÍP

Acetátové a triacetátové vlákna, chloridové vlákna, určité modakryláty a určité elastány sa rozpúšťajú zo známej suchej hmotnosti cyklohexanónom pri teplote blízkej bodu varu. Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel chloridového vlákna, modakrylátu, elastánu, acetátu a triacetátu sa zistí rozdielom.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Prístroj na extrakciu za horúca vhodný na použitie v skúšobnom postupe v oddiele 4. (Pozri obrázok: toto je variant prístroja opísaného v Melliand Textilberichte 56 (1975), 643 - 645). |
| --- | --- |

i)

Prístroj na extrakciu za horúca vhodný na použitie v skúšobnom postupe v oddiele 4. (Pozri obrázok: toto je variant prístroja opísaného v Melliand Textilberichte 56 (1975), 643 - 645).

| ii) | Filtračný téglik na zachytenie vzorky |
| --- | --- |

ii)

Filtračný téglik na zachytenie vzorky

| iii) | Porózna zarážka (stupeň poróznosti 1) |
| --- | --- |

iii)

Porózna zarážka (stupeň poróznosti 1)

| iv) | Spätný chladič vhodný na pripojenie k destilačnej banke |
| --- | --- |

iv)

Spätný chladič vhodný na pripojenie k destilačnej banke

| v) | Ohrevné zariadenie. |
| --- | --- |

v)

Ohrevné zariadenie.

3.2.   Činidlá

| i) | Cyklohexanón, bod varu 156 °C. |
| --- | --- |

i)

Cyklohexanón, bod varu 156 °C.

| ii) | Etylalkohol, 50 % objemových. |
| --- | --- |

ii)

Etylalkohol, 50 % objemových.

Poznámka:

Cyklohexanón je horľavý a toxický. Pri jeho používaní sa musia prijať všetky nevyhnutné bezpečnostné opatrenia.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a potom postupujte takto:

| | Do destilačnej banky vlejte 100 ml cyklohexanónu na gram materiálu, vložte extrakčnú nádobu, do ktorej bol vopred umiestnený filtračný téglik obsahujúci vzorku na analýzu a mierne naklonenú poróznu zarážku. Vložte spätný chladič. Uveďte do varu a pokračujte v extrakcii 60 minút pri minimálnej rýchlosti 12 cyklov za hodinu. |
| --- | --- |

Do destilačnej banky vlejte 100 ml cyklohexanónu na gram materiálu, vložte extrakčnú nádobu, do ktorej bol vopred umiestnený filtračný téglik obsahujúci vzorku na analýzu a mierne naklonenú poróznu zarážku. Vložte spätný chladič. Uveďte do varu a pokračujte v extrakcii 60 minút pri minimálnej rýchlosti 12 cyklov za hodinu.

| | Po extrakcii a ochladení vyberte extrakčnú nádobu, vytiahnite filtračný téglik a vyberte poróznu zarážku. Tri alebo štyrikrát umyte obsah filtračného téglika 50 % etylalkoholom ohriatym na približne 60 °C a následne jedným litrom vody s teplotou 60 °C. |
| --- | --- |

Po extrakcii a ochladení vyberte extrakčnú nádobu, vytiahnite filtračný téglik a vyberte poróznu zarážku. Tri alebo štyrikrát umyte obsah filtračného téglika 50 % etylalkoholom ohriatym na približne 60 °C a následne jedným litrom vody s teplotou 60 °C.

| | Počas premývacích postupov alebo medzi nimi nepoužívajte odsávanie. Kvapalinu nechajte stiecť gravitačne a potom použite odsávanie. |
| --- | --- |

Počas premývacích postupov alebo medzi nimi nepoužívajte odsávanie. Kvapalinu nechajte stiecť gravitačne a potom použite odsávanie.

| | Napokon vysušte téglik so zvyškom, ochlaďte a zvážte ich. |
| --- | --- |

Napokon vysušte téglik so zvyškom, ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ je 1,00 s týmito výnimkami:

| — | hodváb a melamín 1,01 |
| --- | --- |

—

hodváb a melamín 1,01

| — | akryl (0,98). |
| --- | --- |

—

akryl (0,98).

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnych zmesiach textilných vlákien nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 1 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

Image

METÓDA č. 16

MELAMÍN A URČITÉ INÉ VLÁKNA

(Metóda s použitím horúcej kyseliny mravčej)

1.   OBLASŤ UPLATŇOVANIA

Táto metóda je uplatniteľná po odstránení nevláknovej hmoty na dvojzložkové zmesi:

| 1. | melamínu (47)
  s |
| --- | --- |

1.

melamínu (47)

s

| 2. | bavlnou (5) a aramidom (31). |
| --- | --- |

2.

bavlnou (5) a aramidom (31).

2.   PRINCÍP

Melamín sa rozpúšťa zo známej suchej hmotnosti zmesi pomocou horúcej kyseliny mravčej (90 % hmotnosti).

Zvyšok sa zhromaždí, premyje, vysuší a zváži; jeho hmotnosť, v prípade potreby korigovaná, sa vyjadrí ako percentuálny podiel suchej hmotnosti zmesi. Percentuálny podiel druhej zložky sa zistí rozdielom.

Poznámka:

Prísne dodržiavajte odporúčaný rozsah teplôt, pretože rozpustnosť melamínu v značnej miere závisí od teploty.

3.   VYBAVENIE A ČINIDLÁ (iné ako tie, ktoré sú špecifikované vo všeobecných pokynoch)

3.1.   Vybavenie

| i) | Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml; |
| --- | --- |

i)

Kužeľová banka so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml;

| ii) | Trepací vodný kúpeľ alebo iný prístroj na pretrepávanie a udržanie banky pri teplote 90 ± 2 °C. |
| --- | --- |

ii)

Trepací vodný kúpeľ alebo iný prístroj na pretrepávanie a udržanie banky pri teplote 90 ± 2 °C.

3.2.   Činidlá

| i) | Kyselina mravčia (90 % m/m, relatívna hustota pri 20 °C: 1,204 g/ml). Rozrieďte 890 ml 98 – 100 % m/m kyseliny mravčej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,220 g/ml) na 1 l vodou.
  Horúca kyselina mravčia je veľmi žieravá a musí sa s ňou zaobchádzať opatrne. |
| --- | --- |

i)

Kyselina mravčia (90 % m/m, relatívna hustota pri 20 °C: 1,204 g/ml). Rozrieďte 890 ml 98 – 100 % m/m kyseliny mravčej (relatívna hustota pri 20 °C: 1,220 g/ml) na 1 l vodou.

Horúca kyselina mravčia je veľmi žieravá a musí sa s ňou zaobchádzať opatrne.

| ii) | Amoniak, zriedený roztok: rozrieďte 80 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (relatívna hustota pri 20 °C: 0,880) na 1 l vodou. |
| --- | --- |

ii)

Amoniak, zriedený roztok: rozrieďte 80 ml koncentrovaného roztoku amoniaku (relatívna hustota pri 20 °C: 0,880) na 1 l vodou.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Dodržiavajte postup opísaný vo všeobecných pokynoch a postupujte takto:

Ku vzorke na analýzu obsiahnutej v kužeľovej banke so sklenou zátkou s objemom najmenej 200 ml pridajte 100 ml kyseliny mravčej na gram vzorky na analýzu. Zazátkujte, potraste banku, aby sa vzorka na analýzu zvlhčila. Ponechajte banku v trepacom vodnom kúpeli pri teplote 90 ± 2 °C jednu hodinu a energicky pretrepávajte. Ochlaďte banku na izbovú teplotu. Dekantujte kvapalinu cez zvážený filtračný téglik. Pridajte 50 ml kyseliny mravčej do banky obsahujúcej zvyšok, ručne pretrepte a prefiltrujte obsah banky cez filtračný téglik. Všetky zvyšné vlákna preneste do téglika umytím banky malým množstvom kyseliny mravčej. Odvodnite téglik saním a premyte zvyšok kyselinou mravčou, horúcou vodou, zriedeným roztokom amoniaku a napokon studenou vodou, pričom téglik odvodnite saním po každom pridaní. Nepoužite odsávanie, kým každá premývacia kvapalina nestečie gravitačne. Napokon odvodnite téglik saním, vysušte téglik a zvyšok a ochlaďte a zvážte ich.

5.   VÝPOČET A VYJADRENIE VÝSLEDKOV

Výsledky vypočítajte, ako je opísané vo všeobecných pokynoch. Hodnota „d“ v prípade bavlny a aramidu je 1,02.

6.   PRESNOSŤ

Na homogénnej zmesi textilných materiálov nie sú limity spoľahlivosti výsledkov získaných touto metódou väčšie ako ± 2 na úrovni spoľahlivosti 95 %.

KAPITOLA 3

Kvantitatívna analýza trojzložkových zmesí vlákien

ÚVOD

Metódy používané na kvantitatívnu chemickú analýzu sú vo všeobecnosti založené na selektívnom rozpúšťaní jednotlivých zložiek. Existujú štyri možné varianty tejto metódy:

| 1. | Použijú sa dve rôzne skúšobné vzorky na analýzu, zložka (a) sa rozpustením oddelí od prvej skúšobnej vzorky na analýzu a ďalšia zložka (b) od druhej skúšobnej vzorky na analýzu. Nerozpustné zvyšky každej skúšobnej vzorky na analýzu sa odvážia a na základe príslušných strát hmotnosti sa vypočíta percentuálny podiel oboch rozpustných zložiek. Z rozdielu sa vypočíta percentuálny podiel tretej zložky (c). |
| --- | --- |

1.

Použijú sa dve rôzne skúšobné vzorky na analýzu, zložka (a) sa rozpustením oddelí od prvej skúšobnej vzorky na analýzu a ďalšia zložka (b) od druhej skúšobnej vzorky na analýzu. Nerozpustné zvyšky každej skúšobnej vzorky na analýzu sa odvážia a na základe príslušných strát hmotnosti sa vypočíta percentuálny podiel oboch rozpustných zložiek. Z rozdielu sa vypočíta percentuálny podiel tretej zložky (c).

| 2. | Použijú sa dve rôzne skúšobné vzorky na analýzu, zložka (a) sa rozpustením oddelí od prvej skúšobnej vzorky na analýzu a dve zložky (a) a (b) sa rozpustením oddelia od druhej skúšobnej vzorky na analýzu. Nerozpustný zvyšok prvej skúšobnej vzorky na analýzu sa odváži a zo straty hmotnosti sa vypočíta percentuálny podiel zložky (a). Odváži sa nerozpustný zvyšok druhej skúšobnej vzorky na analýzu, zodpovedá zložke (c). Z rozdielu sa vypočíta percentuálny podiel tretej zložky (b). |
| --- | --- |

2.

Použijú sa dve rôzne skúšobné vzorky na analýzu, zložka (a) sa rozpustením oddelí od prvej skúšobnej vzorky na analýzu a dve zložky (a) a (b) sa rozpustením oddelia od druhej skúšobnej vzorky na analýzu. Nerozpustný zvyšok prvej skúšobnej vzorky na analýzu sa odváži a zo straty hmotnosti sa vypočíta percentuálny podiel zložky (a). Odváži sa nerozpustný zvyšok druhej skúšobnej vzorky na analýzu, zodpovedá zložke (c). Z rozdielu sa vypočíta percentuálny podiel tretej zložky (b).

| 3. | Použijú sa dve rozdielne skúšobné vzorky na analýzu, dve zložky (a) a (b) sa rozpustením oddelia od prvej skúšobnej vzorky na analýzu a dve zložky (b) a (c) sa rozpustením oddelia od druhej skúšobnej vzorky na analýzu. Príslušné nerozpustné zvyšky zodpovedajú zložke (c) a (a). Z rozdielu sa vypočíta percentuálny podiel tretej zložky (b). |
| --- | --- |

3.

Použijú sa dve rozdielne skúšobné vzorky na analýzu, dve zložky (a) a (b) sa rozpustením oddelia od prvej skúšobnej vzorky na analýzu a dve zložky (b) a (c) sa rozpustením oddelia od druhej skúšobnej vzorky na analýzu. Príslušné nerozpustné zvyšky zodpovedajú zložke (c) a (a). Z rozdielu sa vypočíta percentuálny podiel tretej zložky (b).

| 4. | Použije sa iba jedna skúšobná vzorka na analýzu, pričom sa po odstránení jednej zo zložiek odváži nerozpustný zvyšok vytvorený z dvoch ďalších vlákien a na základe straty hmotnosti sa vypočíta percentuálny podiel rozpustnej zložky. Jedno z dvoch vlákien zvyšku sa rozpustí, nerozpustná zložka sa odváži a percentuálny podiel druhej rozpustnej zložky sa vypočíta na základe straty hmotnosti. |
| --- | --- |

4.

Použije sa iba jedna skúšobná vzorka na analýzu, pričom sa po odstránení jednej zo zložiek odváži nerozpustný zvyšok vytvorený z dvoch ďalších vlákien a na základe straty hmotnosti sa vypočíta percentuálny podiel rozpustnej zložky. Jedno z dvoch vlákien zvyšku sa rozpustí, nerozpustná zložka sa odváži a percentuálny podiel druhej rozpustnej zložky sa vypočíta na základe straty hmotnosti.

V prípade možnosti voľby je lepšie použiť niektorý z prvých troch variantov.

Pri použití chemickej analýzy musí zodpovedný odborník dávať pozor, aby si zvolil metódy, pri ktorých sa rozpúšťajú iba správne vlákno(-a) a ďalšie zostáva(-jú) neporušené.

V kapitole 3. VI sa ako príklad uvádza tabuľka, ktorá obsahuje niekoľko trojzložkových zmesí spolu s metódami na analyzovanie dvojzložkových zmesí, ktoré možno v zásade použiť na analyzovanie týchto trojzložkových zmesí.

V záujme minimalizácie omylu sa odporúča, aby sa vždy, keď je to možné, vykonala chemická analýza s použitím najmenej dvoch zo štyroch vyššie uvedených variantov.

Pred začatím akejkoľvek analýzy sa musia identifikovať všetky vlákna prítomné v zmesi. Pri niektorých chemických metódach môže byť nerozpustná zložka zmesi čiastočne rozpustená v činidle použitom na rozpustenie rozpustnej(-ých) zložky(-iek). Všade tam, kde je to možné, sa zvolili činidlá s minimálnym alebo nulovým účinkom na nerozpustné vlákna. Ak je známe, že sa počas analýzy vyskytuje strata hmotnosti, výsledok sa koriguje. Na tento účel sa uvádzajú korekčné faktory. Tieto faktory boli stanovené v niekoľkých laboratóriách na základe úpravy vlákien, očistených predbežnou úpravou, príslušným činidlom, ako je špecifikované v metóde analýzy. Tieto korekčné faktory sa uplatňujú iba na nedegradované vlákna a v prípade, že vlákna sú degradované pred alebo počas úpravy, môžu byť potrebné iné korekčné faktory. Ak sa musí použiť štvrtý variant, pri ktorom sa podrobuje textilné vlákno za sebou idúcim účinkom dvoch rozličných rozpúšťadiel, potom treba použiť korekčné faktory zohľadňujúce možné straty hmotnosti, ktoré vo vlákne nastali úprav. V prípade ručnej aj chemickej separácie sa uskutočnia najmenej dve stanovenia.

I.   Všeobecné informácie o metódach kvantitatívnej chemickej analýzy trojzložkových zmesí vlákien

Spoločné informácie pre uvedené metódy kvantitatívnej chemickej analýzy trojzložkových zmesí vlákien.

I.1.   Rozsah pôsobnosti a oblasť uplatnenia

Oblasť uplatnenia každej metódy na analyzovanie dvojzložkových zmesí vlákien stanovuje, na ktoré vlákna je metóda uplatniteľná. (Pozri kapitolu 2 týkajúcu sa určitých metód kvantitatívnej analýzy dvojzložkových zmesí vlákien).

I.2.   Princíp

Po identifikácii zložiek zmesi sa pomocou vhodnej predbežnej úpravy odstráni nevláknový materiál a uplatní sa jeden alebo viac zo štyroch variantov selektívneho rozpúšťania opísaných v úvode. S výnimkou prípadov, keď to predstavuje technické ťažkosti, prednostne sa rozpúšťa hlavná zložka vlákna, aby sa ako konečný zvyšok získala vedľajšia zložka vlákna.

I.3.   Materiály a zariadenie

I.3.1.   Vybavenie

| I.3.1.1. | Filtračné tégliky a odvažovačky dostatočne veľké, aby sa do nich zmestili takéto tégliky alebo akékoľvek iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

I.3.1.1.

Filtračné tégliky a odvažovačky dostatočne veľké, aby sa do nich zmestili takéto tégliky alebo akékoľvek iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky.

| I.3.1.2. | Banka na vákuovú destiláciu. |
| --- | --- |

I.3.1.2.

Banka na vákuovú destiláciu.

| I.3.1.3. | Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti. |
| --- | --- |

I.3.1.3.

Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti.

| I.3.1.4. | Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C. |
| --- | --- |

I.3.1.4.

Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C.

| I.3.1.5. | Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g. |
| --- | --- |

I.3.1.5.

Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g.

| I.3.1.6. | Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúce rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

I.3.1.6.

Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúce rovnaké výsledky.

I.3.2.   Činidlá

| I.3.2.1. | Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C. |
| --- | --- |

I.3.2.1.

Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C.

| I.3.2.2. | Ostatné činidlá sú špecifikované v príslušných oddieloch každej metódy.
  Všetky použité činidlá musia byť chemicky čisté. |
| --- | --- |

I.3.2.2.

Ostatné činidlá sú špecifikované v príslušných oddieloch každej metódy.

Všetky použité činidlá musia byť chemicky čisté.

| I.3.2.3. | Destilovaná alebo deionizovaná voda. |
| --- | --- |

I.3.2.3.

Destilovaná alebo deionizovaná voda.

| I.3.2.4. | Acetón. |
| --- | --- |

I.3.2.4.

Acetón.

| I.3.2.5. | Kyselina ortofosforečná. |
| --- | --- |

I.3.2.5.

Kyselina ortofosforečná.

| I.3.2.6. | Močovina. |
| --- | --- |

I.3.2.6.

Močovina.

| I.3.2.7. | Hydrogénuhličitan sodný. |
| --- | --- |

I.3.2.7.

Hydrogénuhličitan sodný.

I.4.   Klimatizácia a skúšobná atmosféra

Pretože sa stanovujú suché hmotnosti, je potrebné klimatizovať vzorku na analýzu alebo analýzy vykonávať v klimatizovanej atmosfére.

I.5.   Laboratórna skúšobná vzorka

Odoberte laboratórnu skúšobnú vzorku, ktorá je reprezentačná pre laboratórnu objemovú vzorku a dostatočná na poskytnutie všetkých požadovaných vzoriek na analýzu, každej s hmotnosťou najmenej 1 g.

I.6.   Predbežná úprava laboratórnej skúšobnej vzorky (12)

Ak je prítomná látka, ktorá sa vo výpočtoch percentuálneho podielu nemá zohľadniť (pozri článok 17 tohto nariadenia), najprv sa odstráni pomocou vhodnej metódy, ktorá neovplyvňuje žiadnu z vláknových zložiek.

Na tento účel sa nevláknová hmota, ktorá môže byť extrahovaná petroléterom a vodou, odstráni úpravou skúšobnej vzorky vysušenej na vzduchu v Soxhletovom extraktore pomocou petroléteru počas jednej hodiny, pri minimálnej rýchlosti 6 cyklov za hodinu. Petroléter sa nechá vypariť zo vzorky, ktorá sa potom extrahuje priamou úpravou pozostávajúcou z namáčania vzorky na analýzu vo vode pri izbovej teplote počas jednej hodiny a potom jej namáčaním vo vode pri 65 ± 5 °C počas ďalšej hodiny, pričom sa tekutina z času na čas premieša. Použitý pomer tekutiny k vzorke na analýzu je 100:1. Prebytočná voda sa zo vzorky odstráni stláčaním, satím alebo odstredením a potom sa vzorka nechá vysušiť na vzduchu.

V prípade elastolefínu alebo zmesí vlákien obsahujúcich elastolefín a iné vlákna (vlnu, zvieraciu srsť, hodváb, bavlnu, ľan, pravé konope, jutu, abaku, alfu, kokosové vlákno, broom, ramiu, sisal, meďnaté vlákno, modal, proteín, viskózu, akryl, polyamid alebo nylon, polyester, elastomultiester) sa postup opísaný vyššie mierne upraví a petroléter sa nahradí acetónom.

Ak nevláknovú hmotu nemožno extrahovať pomocou petroléteru a vody, odstráni sa vhodnou metódou, ktorou sa nahradí vodná metóda opísaná vyššie a ktorou sa podstatne nezmení žiadna z vláknových zložiek. Pre niektorých nebielených prírodných rastlinných vláknach (napríklad juta, kokos) však treba poznamenať, že bežná predbežná úprava pomocou petroléteru a vody neodstraňuje všetky prírodné nevláknové látky; dodatočná predbežná úprava sa napriek tomu neuplatňuje, s výnimkou prípadu, keď vzorka obsahuje apretúry, ktoré nie sú rozpustné ani v petrolétere, ani vo vode.

Správy o analýze zahŕňajú všetky podrobnosti o použitých metódach predbežnej úpravy.

I.7.   Skúšobný postup

I.7.1.   Všeobecné pokyny

I.7.1.1.   Sušenie

Všetky sušiace postupy vykonávajte najmenej štyri hodiny a najviac 16 hodín pri 105 ± 3 °C vo vetranej sušiarni, pričom sú dvere sušiarne celý čas zatvorené. Ak je doba sušenia kratšia ako 14 hodín, treba konštantnosť hmotnosti vzorky na analýzu preveriť kontrolným vážením. Hmotnosť sa môže považovať za konštantnú, ak je jej zmena po ďalších 60 minútach sušenia menšia než 0,05 %.

Dbajte na to, aby ste sa počas sušenia, ochladzovania a váženia nedotýkali holými rukami téglikov, odvažovačiek, vzoriek na analýzu alebo zvyškov.

Vzorky na analýzu vysušujte v odvažovačke so zátkou vedľa nej. Po vysušení zazátkujte odvažovačku pred jej vybratím zo sušiarne a rýchlo ju preneste do exsikátora.

Filtračný téglik sušte v odvažovačke s jej krytom vedľa nej v sušiarni. Po vysušení zatvorte odvažovačku a rýchlo ju preneste do exsikátora.

Ak sa používa iné vybavenie ako filtračný téglik, sušiace postupy sa vykonávajú v sušiarni takým spôsobom, aby sa suchá hmotnosť vlákien stanovila bez straty.

I.7.1.2.   Ochladzovanie

Všetky chladiace postupy vykonávajte v exsikátore umiestnenom vedľa váhy, kým sa nedosiahne úplné ochladenie odvažovačiek, a v každom prípade nie kratšie ako dve hodiny.

I.7.1.3.   Váženie

Po ochladení zvážte odvažovačku do dvoch minút po jej vybratí z exsikátora. Vážte s presnosťou 0,0002 g.

I.7.2.   Postup

Z predbežne upravenej laboratórnej skúšobnej vzorky odoberte skúšobnú vzorku na analýzu s hmotnosťou najmenej 1 g. Nastrihajte priadzu alebo látku do dĺžok približne 10 mm, čo najviac rozčlenene. Vysušte vzorku(-y) na analýzu v odvažovačke(-ách), ochlaďte ju/ich v exsikátore a odvážte. Preneste vzorku(-y) na analýzu do sklenej nádoby (nádob) uvedenej(-ých) v príslušnom oddiele metódy používanej v rámci
  Únie
  , ihneď odvažovačku(-y) opätovne odvážte a z rozdielu získajte suchú(-é) hmotnosť(-ti) vzorky(-iek) na analýzu. Skúšku ukončite postupom, ktorý je uvedený v príslušnom oddiele uplatniteľnej metódy. Kontrolou zvyšku(-ov) pod mikroskopom overte, či sa úpravou skutočne úplne odstránilo(-i) rozpustné vlákno(-a).

I.8.   Výpočet a vyjadrenie výsledkov

Hmotnosť každej zložky vyjadrite ako percentuálny podiel z celkovej hmotnosti vlákna v zmesi. Vypočítajte výsledky na základe čistej suchej hmotnosti upravenej o a) zmluvne dohodnuté prirážky a b) korekčné faktory, ktoré sú potrebné v záujme zohľadnenia straty nevláknovej hmoty počas predbežnej úpravy a analýzy.

I.8.1.   Výpočet percentuálneho podielu hmotnosti čistých suchých vlákien bez ohľadu na straty hmotnosti vlákien počas predbežnej úpravy

I.8.1.1.   - VARIANT 1 -

Vzorce, ktoré treba použiť v prípadoch, keď sa jedna zložka zmesi odstraňuje z jednej vzorky na analýzu a druhá zložka z druhej vzorky na analýzu:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky (zložka v prvej vzorke na analýzu rozpustená v prvom činidle); |
| --- | --- |

P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky (zložka v prvej vzorke na analýzu rozpustená v prvom činidle);

| | P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky (zložka v druhej vzorke na analýzu rozpustená v druhom činidle); |
| --- | --- |

P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky (zložka v druhej vzorke na analýzu rozpustená v druhom činidle);

| | P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky (zložka nerozpustená v žiadnej zo vzoriek na analýzu); |
| --- | --- |

P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky (zložka nerozpustená v žiadnej zo vzoriek na analýzu);

| | m1 je suchá hmotnosť prvej vzorky na analýzu po predbežnej úprave; |
| --- | --- |

m1 je suchá hmotnosť prvej vzorky na analýzu po predbežnej úprave;

| | m2 je suchá hmotnosť druhej vzorky na analýzu po predbežnej úprave; |
| --- | --- |

m2 je suchá hmotnosť druhej vzorky na analýzu po predbežnej úprave;

| | r1 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej zložky z prvej vzorky na analýzu v prvom činidle; |
| --- | --- |

r1 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej zložky z prvej vzorky na analýzu v prvom činidle;

| | r2 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení druhej zložky z druhej vzorky na analýzu v druhom činidle; |
| --- | --- |

r2 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení druhej zložky z druhej vzorky na analýzu v druhom činidle;

| | d1 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle druhej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu (13); |
| --- | --- |

d1 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle druhej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu (13);

| | d2 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle tretej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu; |
| --- | --- |

d2 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle tretej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu;

| | d3 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v druhom činidle prvej zložky nerozpustenej v druhej vzorke na analýzu; |
| --- | --- |

d3 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v druhom činidle prvej zložky nerozpustenej v druhej vzorke na analýzu;

| | d4 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v druhom činidle tretej zložky nerozpustenej v druhej vzorke na analýzu. |
| --- | --- |

d4 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v druhom činidle tretej zložky nerozpustenej v druhej vzorke na analýzu.

I.8.1.2.   - VARIANT 2 -

Vzorce, ktoré treba použiť v prípadoch, keď sa jedna zložka (a) odstraňuje z prvej skúšobnej vzorky na analýzu a ako zvyšok zostávajú ďalšie dve zložky (b + c), a dve zložky (a + b) sa odstraňujú z druhej skúšobnej vzorky na analýzu a ako zvyšok ostáva tretia zložka (c):

Formula

Formula

Formula

| | P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky (zložka v prvej vzorke na analýzu rozpustená v prvom činidle); |
| --- | --- |

P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky (zložka v prvej vzorke na analýzu rozpustená v prvom činidle);

| | P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky (rozpustná zložka, v rovnakom čase ako prvá zložka v druhej vzorke na analýzu, v druhom činidle); |
| --- | --- |

P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky (rozpustná zložka, v rovnakom čase ako prvá zložka v druhej vzorke na analýzu, v druhom činidle);

| | P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky (zložka nerozpustená v žiadnej zo vzoriek na analýzu); |
| --- | --- |

P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky (zložka nerozpustená v žiadnej zo vzoriek na analýzu);

| | m1 je suchá hmotnosť prvej vzorky na analýzu po predbežnej úprave; |
| --- | --- |

m1 je suchá hmotnosť prvej vzorky na analýzu po predbežnej úprave;

| | m2 je suchá hmotnosť druhej vzorky na analýzu po predbežnej úprave; |
| --- | --- |

m2 je suchá hmotnosť druhej vzorky na analýzu po predbežnej úprave;

| | r1 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej zložky z prvej vzorky na analýzu v prvom činidle; |
| --- | --- |

r1 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej zložky z prvej vzorky na analýzu v prvom činidle;

| | r2 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej a druhej zložky z druhej vzorky na analýzu v druhom činidle; |
| --- | --- |

r2 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej a druhej zložky z druhej vzorky na analýzu v druhom činidle;

| | d1 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle druhej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu; |
| --- | --- |

d1 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle druhej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu;

| | d2 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle tretej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu; |
| --- | --- |

d2 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle tretej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu;

| | d4 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v druhom činidle tretej zložky nerozpustenej v druhej vzorke na analýzu. |
| --- | --- |

d4 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v druhom činidle tretej zložky nerozpustenej v druhej vzorke na analýzu.

I.8.1.3.   - VARIANT 3 -

Vzorce, ktoré treba použiť v prípadoch, keď sa z prvej vzorky na analýzu odstraňujú dve zložky (a + b) a ako zvyšok zostáva tretia zložka (c), a dve zložky (b + c) sa odstraňujú z druhej vzorky na analýzu a ako zvyšok ostáva prvá zložka (a):

Formula

Formula

Formula

| | P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky (zložka rozpustená účinkom činidla); |
| --- | --- |

P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky (zložka rozpustená účinkom činidla);

| | P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky (zložka rozpustená účinkom činidla); |
| --- | --- |

P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky (zložka rozpustená účinkom činidla);

| | P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky (zložka rozpustená v druhej vzorke na analýzu účinkom činidla); |
| --- | --- |

P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky (zložka rozpustená v druhej vzorke na analýzu účinkom činidla);

| | m1 je suchá hmotnosť prvej vzorky na analýzu po predbežnej úprave; |
| --- | --- |

m1 je suchá hmotnosť prvej vzorky na analýzu po predbežnej úprave;

| | m2 je suchá hmotnosť druhej vzorky na analýzu po predbežnej úprave; |
| --- | --- |

m2 je suchá hmotnosť druhej vzorky na analýzu po predbežnej úprave;

| | r1 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej a druhej zložky z prvej vzorky na analýzu účinkom prvého činidla; |
| --- | --- |

r1 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej a druhej zložky z prvej vzorky na analýzu účinkom prvého činidla;

| | r2 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení druhej a tretej zložky z druhej vzorky na analýzu účinkom druhého činidla; |
| --- | --- |

r2 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení druhej a tretej zložky z druhej vzorky na analýzu účinkom druhého činidla;

| | d2 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle tretej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu; |
| --- | --- |

d2 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v prvom činidle tretej zložky nerozpustenej v prvej vzorke na analýzu;

| | d3 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v druhom činidle prvej zložky nerozpustenej v druhej vzorke na analýzu. |
| --- | --- |

d3 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti v druhom činidle prvej zložky nerozpustenej v druhej vzorke na analýzu.

I.8.1.4.   - VARIANT 4 -

Vzorce, ktoré treba použiť, ak sa zo zmesi pomocou tej istej vzorky na analýzu odstránia následne po sebe dve zložky:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky (prvá rozpustná zložka); |
| --- | --- |

P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky (prvá rozpustná zložka);

| | P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky (druhá rozpustná zložka); |
| --- | --- |

P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky (druhá rozpustná zložka);

| | P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky (nerozpustná zložka); |
| --- | --- |

P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky (nerozpustná zložka);

| | m je suchá hmotnosť vzorky na analýzu po predbežnej úprave; |
| --- | --- |

m je suchá hmotnosť vzorky na analýzu po predbežnej úprave;

| | r1 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej zložky účinkom prvého činidla; |
| --- | --- |

r1 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej zložky účinkom prvého činidla;

| | r2 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej a druhej zložky účinkom prvého a druhého činidla; |
| --- | --- |

r2 je suchá hmotnosť zvyšku po odstránení prvej a druhej zložky účinkom prvého a druhého činidla;

| | d1 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti druhej zložky v prvom činidle; |
| --- | --- |

d1 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti druhej zložky v prvom činidle;

| | d2 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti tretej zložky v prvom činidle; |
| --- | --- |

d2 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti tretej zložky v prvom činidle;

| | d3 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti tretej zložky v prvom a druhom činidle. |
| --- | --- |

d3 je korekčný faktor zohľadňujúci stratu hmotnosti tretej zložky v prvom a druhom činidle.

1.8.2.   Výpočet percentuálneho podielu každej zložky s úpravou o zmluvne dohodnuté prirážky, a kde je primerané, korekčné faktory zohľadňujúce straty hmotnosti počas predbežnej úpravy:

Ak:

Formula
  Formula
  Formula

potom:

Formula

Formula

Formula

| | P1A% je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky vrátane obsahu vlhkosti a straty hmotnosti počas predbežnej úpravy; |
| --- | --- |

P1A% je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky vrátane obsahu vlhkosti a straty hmotnosti počas predbežnej úpravy;

| | P2A% je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky vrátane obsahu vlhkosti a straty hmotnosti počas predbežnej úpravy; |
| --- | --- |

P2A% je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky vrátane obsahu vlhkosti a straty hmotnosti počas predbežnej úpravy;

| | P3A% je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky vrátane obsahu vlhkosti a straty hmotnosti počas predbežnej úpravy; |
| --- | --- |

P3A% je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky vrátane obsahu vlhkosti a straty hmotnosti počas predbežnej úpravy;

| | P1 je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky získaný na základe jedného zo vzorcov uvedených v I.8.1. |
| --- | --- |

P1 je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky získaný na základe jedného zo vzorcov uvedených v I.8.1.

| | P2 je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky získaný na základe jedného zo vzorcov uvedených v I.8.1. |
| --- | --- |

P2 je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky získaný na základe jedného zo vzorcov uvedených v I.8.1.

| | P3 je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky získaný na základe jedného zo vzorcov uvedených v I.8.1. |
| --- | --- |

P3 je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky získaný na základe jedného zo vzorcov uvedených v I.8.1.

| | a1 je zmluvne dohodnutá prirážka prvej zložky; |
| --- | --- |

a1 je zmluvne dohodnutá prirážka prvej zložky;

| | a2 je zmluvne dohodnutá prirážka druhej zložky; |
| --- | --- |

a2 je zmluvne dohodnutá prirážka druhej zložky;

| | a3 je zmluvne dohodnutá prirážka tretej zložky; |
| --- | --- |

a3 je zmluvne dohodnutá prirážka tretej zložky;

| | b1 je percentuálny podiel straty hmotnosti prvej zložky počas predbežnej úpravy; |
| --- | --- |

b1 je percentuálny podiel straty hmotnosti prvej zložky počas predbežnej úpravy;

| | b2 je percentuálny podiel straty hmotnosti druhej zložky počas predbežnej úpravy; |
| --- | --- |

b2 je percentuálny podiel straty hmotnosti druhej zložky počas predbežnej úpravy;

| | b3 je percentuálny podiel straty hmotnosti tretej zložky počas predbežnej úpravy; |
| --- | --- |

b3 je percentuálny podiel straty hmotnosti tretej zložky počas predbežnej úpravy;

Ak sa používa osobitná predbežná úprava, stanovia sa hodnoty b1, b2 a b3, ak je to možné, podrobením každej čistej vláknovej zložky predbežnej úprave uplatnenej v analýze. Čisté vlákna sú také, ktoré sú zbavené všetkého nevláknového materiálu okrem toho, ktorý bežne obsahujú (prirodzene alebo v dôsledku výrobného procesu) v stave (bielené alebo nebielené), v ktorom sa nachádzajú v analyzovanom materiáli.

Ak nie sú k dispozícii čisté separované vlákna použité vo výrobe materiálu, ktorý sa má analyzovať, musia sa použiť priemerné hodnoty b1, b2 a b3 získané zo skúšok vykonaných na čistých vláknach podobných vláknam v zmesi, ktorá sa preveruje.

Ak sa uplatní bežná predbežná úprava extrahovaním petroléterom a vodou, korekčné faktory b1, b2 a b3 sa vo všeobecnosti môžu zanedbať, s výnimkou nebielenej bavlny, nebieleného ľanu a nebieleného konope, kde sa strata v dôsledku predbežnej úpravy zvyčajne stanovuje na 4 %, a v prípade polypropylénu na 1 %.

V prípade ostatných vlákien sa straty v dôsledku predbežnej úpravy pri výpočtoch zvyčajne zanedbávajú.

I.8.3.   Poznámka:

Príklady výpočtov sú uvedené v kapitole 3.V.

II.   Metóda kvantitatívnej analýzy ručnou separáciou trojzložkových zmesí vlákien

II.1.   Rozsah pôsobnosti

Táto metóda je uplatniteľná na textilné vlákna všetkých typov za predpokladu, že netvoria veľmi kompaktnú zmes a že sa dajú separovať ručne.

II.2.   Princíp

Po identifikácii zložiek textílie sa nevláknová hmota odstráni vhodnou predbežnou úpravou a potom sa vlákna separujú rukou, vysušia a zvážia sa, aby sa vypočítal pomer každého vlákna v zmesi.

II.3.   Vybavenie

| II.3.1. | Odvažovačky alebo iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

II.3.1.

Odvažovačky alebo iné vybavenie poskytujúce rovnaké výsledky.

| II.3.2. | Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti. |
| --- | --- |

II.3.2.

Exsikátor obsahujúci silikagél ako indikátor vlhkosti.

| II.3.3. | Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C. |
| --- | --- |

II.3.3.

Vetraná sušiareň na sušenie vzoriek na analýzu pri 105 ± 3 °C.

| II.3.4. | Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g. |
| --- | --- |

II.3.4.

Analytické váhy s presnosťou 0,0002 g.

| II.3.5. | Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúci rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

II.3.5.

Soxhletov extraktor alebo iný prístroj poskytujúci rovnaké výsledky.

| II.3.6. | Ihla. |
| --- | --- |

II.3.6.

Ihla.

| II.3.7. | Zákrutomer alebo podobný prístroj. |
| --- | --- |

II.3.7.

Zákrutomer alebo podobný prístroj.

II.4.   Činidlá

| II.4.1. | Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C. |
| --- | --- |

II.4.1.

Petroléter, redestilovaný, rozsah varu 40 až 60 °C.

| II.4.2. | Destilovaná alebo deionizovaná voda. |
| --- | --- |

II.4.2.

Destilovaná alebo deionizovaná voda.

II.5.   Klimatizácia a skúšobná atmosféra

Pozri I.4.

II.6.   Laboratórna skúšobná vzorka

Pozri I.5.

II.7.   Predbežná úprava laboratórnych skúšobných vzoriek

Pozri I.6.

II.8.   Postup

II.8.1.   Analýza priadze

Odoberte z predbežne upravenej laboratórnej skúšobnej vzorky vzorku na analýzu s hmotnosťou najmenej 1 g. Pri veľmi jemnej priadzi sa analýza môže robiť na minimálnej dĺžke 30 m, bez ohľadu na jej hmotnosť.

Postrihajte priadzu na kusy vhodnej dĺžky a separujte typy vlákien pomocou ihly a, ak je to potrebné, zákrutomeru. Takto získané typy vlákien sa umiestnia do vopred zvážených odvažovačiek a vysušujú sa pri teplote 105 ± 3 °C, kým sa nedosiahne konštantná hmotnosť, ako je opísané v I.7.1 a I.7.2.

II.8.2.   Analýza látky

Z vopred pripravenej laboratórnej skúšobnej vzorky odoberte vzorku na analýzu bez okraja v množstve aspoň 1 g, okraje dôkladne zarovnajte, aby sa zabránilo rozstrapkaniu a utekaniu očiek rovnobežne s niťami osnovy alebo útoku, alebo v prípade pletených látok pozdĺž stĺpca a sledu očiek. Separujte rozličné typy vlákien, zhromaždite ich vo vopred zvážených odvažovačkách a postupujte, ako je opísané v II.8.1.

II.9.   Výpočet a vyjadrenie výsledkov

Hmotnosť každej vlákennej zložky vyjadrite ako percentuálny podiel z celkovej hmotnosti vlákien v zmesi. Výsledky vypočítajte na základe čistej suchej hmotnosti upravenej o a) zmluvne dohodnuté prirážky a b) korekčné faktory, ktoré sú potrebné v záujme zohľadnenia strát hmotnosti počas predbežnej úpravy.

| II.9.1. | Výpočet percentuálneho hmotnostného podielu čistého suchého vlákna bez ohľadu na stratu hmotnosti vlákna počas predbežnej úpravy: | P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky; |
| --- | --- | --- |

II.9.1.

Výpočet percentuálneho hmotnostného podielu čistého suchého vlákna bez ohľadu na stratu hmotnosti vlákna počas predbežnej úpravy:

Formula

Formula

Formula

P1 % je percentuálny podiel prvej čistej suchej zložky;

| | P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky; |
| --- | --- |

P2 % je percentuálny podiel druhej čistej suchej zložky;

| | P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky; |
| --- | --- |

P3 % je percentuálny podiel tretej čistej suchej zložky;

| | m1 je čistá suchá hmotnosť prvej zložky; |
| --- | --- |

m1 je čistá suchá hmotnosť prvej zložky;

| | m2 je čistá suchá hmotnosť druhej zložky; |
| --- | --- |

m2 je čistá suchá hmotnosť druhej zložky;

| | m3 je čistá suchá hmotnosť tretej zložky. |
| --- | --- |

m3 je čistá suchá hmotnosť tretej zložky.

| II.9.2. | Výpočet percentuálneho podielu každej zložky s úpravou o zmluvne dohodnuté prirážky, a kde je primerané, korekčné faktory zohľadňujúce straty hmotnosti počas predbežnej úpravy: Pozri I.8.2. |
| --- | --- |

II.9.2.

Výpočet percentuálneho podielu každej zložky s úpravou o zmluvne dohodnuté prirážky, a kde je primerané, korekčné faktory zohľadňujúce straty hmotnosti počas predbežnej úpravy: Pozri I.8.2.

III.   Metóda kvantitatívnej analýzy trojzložkových zmesí vlákien pomocou kombinácie ručnej a chemickej separácie vlákien

Vždy, keď je to možné, použije sa ručná separácia vlákien a pred podrobením každej zo separovaných zložiek účinku chemických látok treba vziať od úvahy pomery separovaných zložiek.

IV.1.   Presnosť metód

Presnosť, ktorá je uvedená pri každej metóde analýzy dvojzložkových zmesí, sa vzťahuje na reprodukovateľnosť (pozri kapitolu 2 týkajúcu sa určitých metód kvantitatívnej analýzy dvojzložkových zmesí textilných vlákien).

Reprodukovateľnosť sa vzťahuje na spoľahlivosť, t. j. blízkosť zhody medzi experimentálnymi hodnotami, ktoré získajú používatelia tej istej metódy v rôznych laboratóriách alebo v rôznych časoch, a tiež na získavanie jednotlivých výsledkov na vzorkách na analýzu z tej istej homogénnej zmesi.

Reprodukovateľnosť sa vyjadruje prostredníctvom limitov spoľahlivosti výsledkov na úrovni spoľahlivosti 95 %.

Znamená to, že rozdiel medzi dvoma výsledkami v sérii analýz uskutočnených v rôznych laboratriách by pri bežnom a správnom uplatnení metódy na identickú a konzistentnú zmes bol prekročený len v piatich prípadoch zo 100.

Na stanovenie presnosti analýzy trojzložkovej zmesi sa zvyčajným spôsobom použijú tie hodnoty, ktoré sú uvedené v metódach na analýzu dvojzložkových zmesí, ktoré sa použili na analýzu trojzložkovej zmesi.

Vzhľadom na to, že v štyroch variantoch kvantitatívnej chemickej analýzy trojzložkových zmesí sa stanovujú dve rozpúšťania (pri použití dvoch samostatných vzoriek na analýzu pri prvých troch variantoch a jednej vzorky na analýzu pri štvrtom variante) a za predpokladu, že E1 a E3 označujú presnosť dvoch metód na analyzovanie dvojzložkových zmesí, presnosť výsledkov pre každú zložku sa uvádza v tejto tabuľke:

| Vlákenná zložka | Varianty |
| --- | --- |
| 1 | 2 a 3 | 4. |
| a | E1 | E1 | E1 |
| b | E2 | E1+E2 | E1+E2 |
| c | E1+E2 | E2 | E1+E2 |

Vlákenná zložka

Varianty

1

2 a 3

4.

a

E1

E1

E1

b

E2

E1+E2

E1+E2

c

E1+E2

E2

E1+E2

Ak sa použije štvrtý variant, môže sa ukázať, že stupeň presnosti je nižší než bolo vypočítané na základe vyššie uvedenej metódy v dôsledku možného účinku prvého činidla na zvyšok pozostávajúci zo zložiek b a c, ktorý by bolo ťažké posúdiť.

IV.2.   Skúšobný protokol

| IV.1. | Uveďte variant(-y), ktorý(-é) sa použil(-i) na analýzu, metódy, činidlá a korekčné faktory. |
| --- | --- |

IV.1.

Uveďte variant(-y), ktorý(-é) sa použil(-i) na analýzu, metódy, činidlá a korekčné faktory.

| IV.2. | Uveďte podrobnosti o každej osobitnej predbežnej úprave (pozri I.6.). |
| --- | --- |

IV.2.

Uveďte podrobnosti o každej osobitnej predbežnej úprave (pozri I.6.).

| IV.3. | Uveďte jednotlivé výsledky a aritmetický priemer, každý zaokrúhlený na jedno desatinné miesto. |
| --- | --- |

IV.3.

Uveďte jednotlivé výsledky a aritmetický priemer, každý zaokrúhlený na jedno desatinné miesto.

| IV.4. | Vždy, keď to je možné, uveďte presnosť metódy pre každú zo zložiek vypočítanú na základe tabuľky z oddiele IV.1. |
| --- | --- |

IV.4.

Vždy, keď to je možné, uveďte presnosť metódy pre každú zo zložiek vypočítanú na základe tabuľky z oddiele IV.1.

V.   Príklady výpočtu percentuálneho podielu zložiek určitých trojzložkových zmesí, pri ktorom sa použili niektoré z variantov opísaných v bode I.8.1.

Posúďte zmes vlákien, pri ktorej kvalitatívna analýza preukázala takéto surovinové zloženie: 1. mykaná vlna, 2. nylon (polyamid), 3. nebielená bavlna.

VARIANT č. 1

Pri použití tohto variantu, t. j. použitím dvoch rôznych vzoriek na analýzu a odstránením jednej zložky (a = vlna) rozpustením z prvej vzorky na analýzu a druhej zložky (b = polyamid) z druhej vzorky na analýzu je možné získať tieto výsledky:

| 1. | Suchá hmotnosť prvej vzorky na analýzu po predbežnej úprave je (m1) = 1,6000 g |
| --- | --- |

1.

Suchá hmotnosť prvej vzorky na analýzu po predbežnej úprave je (m1) = 1,6000 g

| 2. | Suchá hmotnosť zvyšku po úprave alkalickým chlórnanom sodným (polyamid + bavlna) (r1) = 1,4166 g |
| --- | --- |

2.

Suchá hmotnosť zvyšku po úprave alkalickým chlórnanom sodným (polyamid + bavlna) (r1) = 1,4166 g

| 3. | Suchá hmotnosť druhej vzorky na analýzu po predbežnej úprave (m2) = 1,8000 g |
| --- | --- |

3.

Suchá hmotnosť druhej vzorky na analýzu po predbežnej úprave (m2) = 1,8000 g

| 4. | Suchá hmotnosť zvyšku po úprave kyselinou mravčou (vlna + bavlna) (r2) = 0,9000 g |
| --- | --- |

4.

Suchá hmotnosť zvyšku po úprave kyselinou mravčou (vlna + bavlna) (r2) = 0,9000 g

Úprava alkalickým chlórnanom sodným nespôsobí žiadnu stratu hmotnosti polyamidu, zatiaľ čo strata hmotnosti pri nebielenej bavlne bude 3 %, a preto d1 = 1,0 a d2 = 1,03.

Úprava kyselinou mravčou nespôsobí žiadnu stratu hmotnosti vlny ani nebielenej bavlny, preto d3 a d4 = 1,0.

Ak sa do vzorca uvedeného v bode I.8.1.1 doplnia hodnoty získané na základe chemickej analýzy a korekčné faktory, získa sa tento výsledok:

| | P1 % (vlna) = [1,03/1,0 – 1,03 × 1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03/1,0)] × 100 = 10,30 |
| --- | --- |

P1 % (vlna) = [1,03/1,0 – 1,03 × 1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03/1,0)] × 100 = 10,30

| | P2 % (polyamid) = [1,0/1,0 – 1,0 × 0,9000/1,8000 + 1,4166/1,6000 × (1– 1,0/1,0)] × 100 = 50,00 |
| --- | --- |

P2 % (polyamid) = [1,0/1,0 – 1,0 × 0,9000/1,8000 + 1,4166/1,6000 × (1– 1,0/1,0)] × 100 = 50,00

| | P3 % (bavlna) = 100 – (10,30 + 50,00) = 39,70 |
| --- | --- |

P3 % (bavlna) = 100 – (10,30 + 50,00) = 39,70

Percentuálny podiel jednotlivých čistých suchých vlákien v zmesi je takýto:

| vlna | 10,30 % |
| --- | --- |
| polyamid | 50,00 % |
| bavlna | 39,70 % |

vlna

10,30 %

polyamid

50,00 %

bavlna

39,70 %

Tieto percentuálne podiely sa musia upraviť podľa vzorcov uvedených v bode I.8.2, aby sa zobrali do úvahy zmluvne dohodnuté prirážky a korekčné faktory zohľadňujúce straty hmotnosti po predbežnej úprave.

Ako sa uvádza v prílohe IX, zmluvne dohodnuté prirážky sú tieto: mykaná vlna 17,0 %, polyamid 6,25 %, bavlna 8,5 %, aj nebielená bavlna preukazuje po predbežnej úprave petroléterom a vodou stratu hmotnosti 4 %.

Preto:

| | P1A % (vlna) = 10,30 × [1 + (17,0 + 0,0)/100]/[10,30 × (1 + (17,0 + 0,0)/100) + 50,00 × (1 + (6,25 + 0,0)/100) + 39,70 × (1 + (8,5 + 4,0/100)] × 100 = 10,97 |
| --- | --- |

P1A % (vlna) = 10,30 × [1 + (17,0 + 0,0)/100]/[10,30 × (1 + (17,0 + 0,0)/100) + 50,00 × (1 + (6,25 + 0,0)/100) + 39,70 × (1 + (8,5 + 4,0/100)] × 100 = 10,97

| | P2A% (polyamid) = 50,0 × (1 + (6,25 + 0,0)/100)/109,8385 × 100 = 48,37 |
| --- | --- |

P2A% (polyamid) = 50,0 × (1 + (6,25 + 0,0)/100)/109,8385 × 100 = 48,37

| | P3A% (bavlna) = 100 – (10,97 + 48,37) = 40,66 |
| --- | --- |

P3A% (bavlna) = 100 – (10,97 + 48,37) = 40,66

Surovinové zloženie priadze je preto takéto:

| polyamid | 48,4 % |
| --- | --- |
| bavlna | 40,6 % |
| vlna | 11,0 % |
| | 100,0 % |

polyamid

48,4 %

bavlna

40,6 %

vlna

11,0 %

100,0 %

VARIANT č. 4:

Posúďte zmes vlákien, pri ktorej kvalitatívna analýza preukázala, že pozostáva z nasledujúcich zložiek: mykaná vlna, viskóza, nebielená bavlna.

Za predpokladu, že použitím variantu 4, t. j. postupným odstránením dvoch zložiek zo zmesi z jednej vzorky na analýzu, získame takéto výsledky:

| 1. | Suchá hmotnosť vzorky na analýzu po predbežnej úprave (m1) = 1,6000 g |
| --- | --- |

1.

Suchá hmotnosť vzorky na analýzu po predbežnej úprave (m1) = 1,6000 g

| 2. | Suchá hmotnosť zvyšku po úprave alkalickým chlórnanom sodným (viskóza + bavlna)
  (r1) = 1,4166 g |
| --- | --- |

2.

Suchá hmotnosť zvyšku po úprave alkalickým chlórnanom sodným (viskóza + bavlna)

(r1) = 1,4166 g

| 3. | Suchá hmotnosť zvyšku po druhej úprave zvyšku r1 chloridom zinočnatým/kyselinou mravčou (bavlna)
  (r2) = 0,6630 g |
| --- | --- |

3.

Suchá hmotnosť zvyšku po druhej úprave zvyšku r1 chloridom zinočnatým/kyselinou mravčou (bavlna)

(r2) = 0,6630 g

Úprava alkalickým chlórnanom sodným nespôsobí žiadnu stratu hmotnosti viskózy, zatiaľ čo strata hmotnosti nebielenej bavlny bude 3 %, a preto d1 = 1,0 a d2 = 1,03.

Výsledkom úpravy chloridom zinočnatým a kyselinou mravčou je nárast hmotnosti bavlny o 4 %, čiže d3 = 1,03 × 0,96 = 0,9888, zaokrúhlené na 0,99 (d3 je korekčný faktor pre stratu resp. nárast hmotnosti tretej zložky účinkom prvého resp. druhého činidla).

Ak sa do vzorcov uvedených v bode I.8.1.4 doplnia hodnoty získané na základe chemickej analýzy a korekčné faktory, získa sa výsledok:

| | P2 % (viskóza) = 1,0 × 1,4166/1,6000 × 100 – 1,0/1,03 × 40,98 = 48,75 % |
| --- | --- |

P2 % (viskóza) = 1,0 × 1,4166/1,6000 × 100 – 1,0/1,03 × 40,98 = 48,75 %

| | P3 % (bavlna) = 0,99 × 0,6630/1,6000 × 100= 41,02 % |
| --- | --- |

P3 % (bavlna) = 0,99 × 0,6630/1,6000 × 100= 41,02 %

| | P1 % (vlna) = 100 – (48,75 + 41,02) = 10,23 % |
| --- | --- |

P1 % (vlna) = 100 – (48,75 + 41,02) = 10,23 %

Ako už bolo uvedené v súvislosti s variantom 1, tieto percentuálne podiely sa musia opraviť pomocou vzorcov uvedených v bode I.8.2.

P1A% (vlna) = 10,23 × [1 + (17,0 + 0,0/100)]/[10,23 × (1 + (17,00 + 0,0)/100) + 48,75 × (1 + (13 + 0,0/100) + 41,02 × (1 + (8,5 + 4,0)/100)] × 100 = 10,57 %

P2A% (viskóza) = 48,75 × [1 + (13 + 0,0)/100]/113,2041 × 100 = 48,65 %

P3A% (bavlna) = 100 – (10,57 + 48,65) = 40,78 %

Surovinové zloženie zmesi je preto takéto:

| viskóza | 48,6 % |
| --- | --- |
| bavlna | 40,8 % |
| vlna | 10,6 % |
| | 100,0 % |

viskóza

48,6 %

bavlna

40,8 %

vlna

10,6 %

100,0 %

VI.   Tabuľka typických trojzložkových zmesí, ktoré je možné analyzovať použitím metód
  Únie
  na analýzu dvojzložkových zmesí (na ilustráciu)

| Číslo zmesi | Vlákenná zložka | Variant | Číslo použitej metódy a činidlo pre dvojzložkové zmesi |
| --- | --- | --- | --- |
| Zložka 1 | Zložka 2 | Zložka 3 |
| 1. | vlna alebo srsť | viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu | bavlna | 1 a/alebo 4 | 2. (alkalický chlórnan sodný) a 3 (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) |
| 2. | vlna alebo srsť | polyamid 6 alebo 6-6 | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | 1 a/alebo 4 | 2. (alkalický chlórnan sodný) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) |
| 3. | vlna, srsť alebo hodváb | určité chloridové vlákna | viskóza, meďnaté vlákno, modal alebo bavlna | 1 a/alebo 4 | 2. (alkalický chlórnan sodný) a 9 (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 w/w) |
| 4. | vlna alebo srsť | polyamid 6 alebo 6-6 | polyester, polypropylén, akryl alebo sklené vlákno | 1 a/alebo 4 | 2. (alkalický chlórnan sodný) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) |
| 5. | vlna, srsť alebo hodváb | určité chloridové vlákna | polyester, akryl, polyamid alebo sklené vlákno | 1 a/alebo 4 | 2. (alkalický chlórnan sodný) a 9 (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 w/w) |
| 6. | hodváb | vlna alebo srsť | polyester | 2 | 11. (kyselina sírová, 75 % w/w) a 2. (alkalický chlórnan sodný) |
| 7. | polyamid 6 alebo 6-6 | akryl | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | 1 a/alebo 4 | 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) a 8. (dimetylformamid) |
| 8. | určité chloridové vlákna | polyamid 6 alebo 6-6 | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | 1 a/alebo 4 | 8. (dimetylformamid) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w)
  alebo 9. (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 % w/w) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) |
| 9. | akryl | polyamid 6 alebo 6-6 | polyester | 1 a/alebo 4 | 8. (dimetylformamid) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) |
| 10. | acetát | polyamid 6 alebo 6-6 | viskóza, bavlna, meďnaté vlákno alebo modal | 4 | 1. (acetón) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) |
| 11. | určité chloridové vlákna | akryl | polyamid | 2 a/alebo 4 | 9. (sírouhlík/acetón 55,5/44,5 % w/w) a 8. (dimetylformamid) |
| 12. | určité chloridové vlákna | polyamid 6 alebo 6-6 | akryl | 1 a/alebo 4 | 9. (sírouhlík/acetón 55,5/44,5 % w/w) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) |
| 13. | polyamid 6 alebo 6-6 | viskóza, meďnaté vlákno, modal alebo bavlna | polyester | 4 | 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) a 7. (kyselina sírová, 75 % w/w) |
| 14. | acetát | viskóza, meďnaté vlákno, modal alebo bavlna | polyester | 4 | 1. (acetón) a 7 (kyselina sírová, 75 % w/w) |
| 15. | akryl | viskóza, meďnaté vlákno, modal alebo bavlna | polyester | 4 | 8. (dimetylformamid) a 7 (kyselina sírová, 75 % w/w) |
| 16. | acetát | vlna, srsť alebo hodváb | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno, modal, polyamid, polyester, akryl | 4 | 1. (acetón) a 2. (alkalický chlórnan sodný) |
| 17. | triacetát | vlna, srsť alebo hodváb | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno, modal, polyamid, polyester, akryl | 4 | 6. (dichlórmetán) a 2. (alkalický chlórnan sodný) |
| 18. | akryl | vlna, srsť alebo hodváb | polyester | 1 a/alebo 4 | 8. (dimetylformamid) a 2. (alkalický chlórnan sodný) |
| 19. | akryl | hodváb | vlna alebo srsť | 4 | 8. (dimetylformamid) a 11. (kyselina sírová 75 % w/w) |
| 20. | akryl | vlna, srsť alebo hodváb | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | 1 a/alebo 4 | 8. (dimetylformamid) a 2 (alkalický chlórnan sodný) |
| 21. | vlna, srsť alebo hodváb | bavlna, viskóza, modal, meďnaté vlákno | polyester | 4 | 2. (alkalický chlórnan sodný) a 7. (kyselina sírová 75 %) |
| 22. | viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu | bavlna | polyester | 2 a/alebo 4 | 3. (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) a 7 (kyselina sírová 75 % w/w) |
| 23. | akryl | viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu | bavlna | 4 | 8. (dimetylformamid) a 3 (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) |
| 24. | určité chloridové vlákna | viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu | bavlna | 1 a/alebo 4 | 9. (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 % w/w) a 3. (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) alebo 8 (dimetylformamid) a 3. (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) |
| 25. | acetát | viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu | bavlna | 4 | 1. (acetón) a 3 (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) |
| 26. | triacetát | viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu | bavlna | 4 | 6. (dichlórmetán) a 3 (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) |
| 27. | acetát | hodváb | vlna alebo srsť | 4 | 1. (acetón) a 11. (kyselina sírová 75 % w/w) |
| 28. | triacetát | hodváb | vlna alebo srsť | 4 | 6. (dichlórmetán) a 11. (kyselina sírová 75 % w/w) |
| 29. | acetát | akryl | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | 4 | 1. (acetón) a 8. (dimetylformamid) |
| 30. | triacetát | akryl | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | 4 | 6. (dichlórmetán) a 8. (dimetylformamid) |
| 31. | triacetát | polyamid 6 alebo 6-6 | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | 4 | 6. (dichlórmetán) a 4. (kyselina mravčia 80 % w/w) |
| 32. | triacetát | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | polyester | 4 | 6. (dichlórmetán) a 7 (kyselina sírová 75 % w/w) |
| 33. | acetát | polyamid 6 alebo 6-6 | polyester alebo akryl | 4 | 1. (acetón) a 4. (kyselina mravčia 80 % w/w) |
| 34. | acetát | akryl | polyester | 4 | 1. (acetón) a 8. (dimetylformamid) |
| 35. | určité chloridové vlákna | bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal | polyester | 4 | 8. (dimetylformamid) a 7. (kyselina sírová 75 % w/w)
  alebo 9 (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 % w/w) a 7. (kyselina sírová 75 % w/w) |
| 36. | bavlna | polyester | elastolefín | 2 a/alebo 4 | 7 (kyselina sírová 75 % w/w) a 14 (koncentrovaná kyselina sírová) |
| 37. | určité modakryláty | polyester | melamín | 2 a/alebo 4 | 8 (dimetylformamid) a 14 (koncentrovaná kyselina sírová) |

Číslo zmesi

Vlákenná zložka

Variant

Číslo použitej metódy a činidlo pre dvojzložkové zmesi

Zložka 1

Zložka 2

Zložka 3

1.

vlna alebo srsť

viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu

bavlna

1 a/alebo 4

2. (alkalický chlórnan sodný) a 3 (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia)

2.

vlna alebo srsť

polyamid 6 alebo 6-6

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

1 a/alebo 4

2. (alkalický chlórnan sodný) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w)

3.

vlna, srsť alebo hodváb

určité chloridové vlákna

viskóza, meďnaté vlákno, modal alebo bavlna

1 a/alebo 4

2. (alkalický chlórnan sodný) a 9 (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 w/w)

4.

vlna alebo srsť

polyamid 6 alebo 6-6

polyester, polypropylén, akryl alebo sklené vlákno

1 a/alebo 4

2. (alkalický chlórnan sodný) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w)

5.

vlna, srsť alebo hodváb

určité chloridové vlákna

polyester, akryl, polyamid alebo sklené vlákno

1 a/alebo 4

2. (alkalický chlórnan sodný) a 9 (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 w/w)

6.

hodváb

vlna alebo srsť

polyester

2

11. (kyselina sírová, 75 % w/w) a 2. (alkalický chlórnan sodný)

7.

polyamid 6 alebo 6-6

akryl

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

1 a/alebo 4

4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) a 8. (dimetylformamid)

8.

určité chloridové vlákna

polyamid 6 alebo 6-6

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

1 a/alebo 4

8. (dimetylformamid) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w)

alebo 9. (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 % w/w) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w)

9.

akryl

polyamid 6 alebo 6-6

polyester

1 a/alebo 4

8. (dimetylformamid) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w)

10.

acetát

polyamid 6 alebo 6-6

viskóza, bavlna, meďnaté vlákno alebo modal

4

1. (acetón) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w)

11.

určité chloridové vlákna

akryl

polyamid

2 a/alebo 4

9. (sírouhlík/acetón 55,5/44,5 % w/w) a 8. (dimetylformamid)

12.

určité chloridové vlákna

polyamid 6 alebo 6-6

akryl

1 a/alebo 4

9. (sírouhlík/acetón 55,5/44,5 % w/w) a 4. (kyselina mravčia, 80 % w/w)

13.

polyamid 6 alebo 6-6

viskóza, meďnaté vlákno, modal alebo bavlna

polyester

4

4. (kyselina mravčia, 80 % w/w) a 7. (kyselina sírová, 75 % w/w)

14.

acetát

viskóza, meďnaté vlákno, modal alebo bavlna

polyester

4

1. (acetón) a 7 (kyselina sírová, 75 % w/w)

15.

akryl

viskóza, meďnaté vlákno, modal alebo bavlna

polyester

4

8. (dimetylformamid) a 7 (kyselina sírová, 75 % w/w)

16.

acetát

vlna, srsť alebo hodváb

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno, modal, polyamid, polyester, akryl

4

1. (acetón) a 2. (alkalický chlórnan sodný)

17.

triacetát

vlna, srsť alebo hodváb

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno, modal, polyamid, polyester, akryl

4

6. (dichlórmetán) a 2. (alkalický chlórnan sodný)

18.

akryl

vlna, srsť alebo hodváb

polyester

1 a/alebo 4

8. (dimetylformamid) a 2. (alkalický chlórnan sodný)

19.

akryl

hodváb

vlna alebo srsť

4

8. (dimetylformamid) a 11. (kyselina sírová 75 % w/w)

20.

akryl

vlna, srsť alebo hodváb

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

1 a/alebo 4

8. (dimetylformamid) a 2 (alkalický chlórnan sodný)

21.

vlna, srsť alebo hodváb

bavlna, viskóza, modal, meďnaté vlákno

polyester

4

2. (alkalický chlórnan sodný) a 7. (kyselina sírová 75 %)

22.

viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu

bavlna

polyester

2 a/alebo 4

3. (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) a 7 (kyselina sírová 75 % w/w)

23.

akryl

viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu

bavlna

4

8. (dimetylformamid) a 3 (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia)

24.

určité chloridové vlákna

viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu

bavlna

1 a/alebo 4

9. (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 % w/w) a 3. (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia) alebo 8 (dimetylformamid) a 3. (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia)

25.

acetát

viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu

bavlna

4

1. (acetón) a 3 (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia)

26.

triacetát

viskóza, meďnaté vlákno alebo určité typy modalu

bavlna

4

6. (dichlórmetán) a 3 (chlorid zinočnatý/kyselina mravčia)

27.

acetát

hodváb

vlna alebo srsť

4

1. (acetón) a 11. (kyselina sírová 75 % w/w)

28.

triacetát

hodváb

vlna alebo srsť

4

6. (dichlórmetán) a 11. (kyselina sírová 75 % w/w)

29.

acetát

akryl

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

4

1. (acetón) a 8. (dimetylformamid)

30.

triacetát

akryl

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

4

6. (dichlórmetán) a 8. (dimetylformamid)

31.

triacetát

polyamid 6 alebo 6-6

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

4

6. (dichlórmetán) a 4. (kyselina mravčia 80 % w/w)

32.

triacetát

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

polyester

4

6. (dichlórmetán) a 7 (kyselina sírová 75 % w/w)

33.

acetát

polyamid 6 alebo 6-6

polyester alebo akryl

4

1. (acetón) a 4. (kyselina mravčia 80 % w/w)

34.

acetát

akryl

polyester

4

1. (acetón) a 8. (dimetylformamid)

35.

určité chloridové vlákna

bavlna, viskóza, meďnaté vlákno alebo modal

polyester

4

8. (dimetylformamid) a 7. (kyselina sírová 75 % w/w)

alebo 9 (sírouhlík/acetón, 55,5/44,5 % w/w) a 7. (kyselina sírová 75 % w/w)

36.

bavlna

polyester

elastolefín

2 a/alebo 4

7 (kyselina sírová 75 % w/w) a 14 (koncentrovaná kyselina sírová)

37.

určité modakryláty

polyester

melamín

2 a/alebo 4

8 (dimetylformamid) a 14 (koncentrovaná kyselina sírová)

---

(1)  V niektorých prípadoch je potrebné predbežne upraviť individuálnu skúšobnú vzorku na analýzu.

(2)  Pokiaľ ide o konfekčné a dokončené predmety, pozri oddiel 7.

(3)  Pozri bod 1.

(4)  Laboratórny mykací stroj môže byť nahradený miešačom vlákien, alebo vlákna môžu byť zmiešané metódou odberu a zlučovania chumáčikov.

(5)  Ak balíky možno namontovať do vhodnej cievkovnice, určitý počet sa môže navíjať súčasne.

(6)  Metóda 12 je výnimkou. Je založená na stanovení obsahu rozhodujúcej látky jednej z dvoch zložiek.

(7)  Pozri kapitolu 1.1.

(8)  Rozpustnosť takýchto modakrylátov alebo chloridových vlákien v činidle sa vyskúša pred uskutočnením analýzy.

(9)  Pred uskutočnením analýzy sa skontroluje rozpustnosť polyvinylchloridových vlákien v činidle.

(10)  Prírodné hodváby, ako napríklad surový hodváb (tussah), nie sú úplne rozpustné v 75 % m/m kyseliny sírovej.

(11)  Pozri napríklad prístroj opísaný v Melliand Textilberichte 56 (1975), strany 643 – 645.

(12)  Pozri kapitolu 1.1.

(13)  Hodnoty d sú uvedené v kapitole 2 tejto prílohy týkajúcej sa rôznych metód analýzy dvojzložkových zmesí.

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA IX

DOHODNUTÉ PRIRÁŽKY POUŽÍVANÉ NA VÝPOČET HMOTNOSTI VLÁKIEN OBSIAHNUTÝCH V TEXTILNOM VÝROBKU

(Článok 17 ods. 2)

| Číslo vlákna | Vlákna | Percentuálny podiel |
| --- | --- | --- |
| 1—2 | vlna a zvieracia srsť: | |
| česané vlákna | 18,25 |
| mykané vlákna | 17,00 (1) |
| 3 | zvieracia srsť: | |
| česané vlákna | 18,25 |
| mykané vlákna | 17,00 (1) |
| konské vlásie: | |
| česané vlákna | 16,00 |
| mykané vlákna | 15,00 |
| 4 | hodváb | 11,00 |
| 5 | bavlna: | |
| neupravené vlákna | 8,50 |
| mercerizované vlákna | 10,50 |
| 6 | kapok | 10,90 |
| 7 | ľan | 12,00 |
| 8 | pravé konope | 12,00 |
| 9 | juta | 17,00 |
| 10 | abaka | 14,00 |
| 11 | alfa | 14,00 |
| 12 | kokos | 13,00 |
| 13 | broom | 14,00 |
| 14 | ramia (bielené vlákno) | 8,50 |
| 15 | sisal | 14,00 |
| 16 | bengálske konope | 12,00 |
| 17 | henequen | 14,00 |
| 18 | maguey | 14,00 |
| 19 | acetát | 9,00 |
| 20 | alginát | 20,00 |
| 21 | meďnaté vlákno | 13,00 |
| 22 | modal | 13,00 |
| 23 | proteín | 17,00 |
| 24 | triacetát | 7,00 |
| 25 | viskóza | 13,00 |
| 26 | akryl | 2,00 |
| 27 | chloridové vlákno | 2,00 |
| 28 | fluóretylén | 0,00 |
| 29 | modakryl | 2,00 |
| 30 | polyamid alebo nylon: | |
| diskontinuálne vlákno | 6,25 |
| nekonečné vlákno | 5,75 |
| 31 | aramid | 8,00 |
| 32 | polyimid | 3,50 |
| 33 | lyocel | 13,00 |
| 34 | polyaktid | 1,50 |
| 35 | polyester: | |
| diskontinuálne vlákno | 1,50 |
| nekonečné vlákno | 1,50 |
| 36 | polyetylén | 1,50 |
| 37 | polypropylén | 2,00 |
| 38 | polykarbamid | 2,00 |
| 39 | polyuretán | |
| diskontinuálne vlákno | 3,50 |
| nekonečné vlákno | 3,00 |
| 40 | vinylal | 5,00 |
| 41 | trivinyl | 3,00 |
| 42 | elastodién | 1,00 |
| 43 | elastán | 1,50 |
| 44 | sklené vlákno: | |
| s priemerom nad 5 μm | 2,00 |
| s priemerom 5 μm a menej | 3,00 |
| 45 | kovové vlákno | 2,00 |
| metalizované vlákno | 2,00 |
| azbest | 2,00 |
| papierová priadza | 13,75 |
| 46 | elastomultiester | 1,50 |
| 47 | elastolefín | 1,50 |
| 48 | melamín | 7,00 |

Číslo vlákna

Vlákna

Percentuálny podiel

1—2

vlna a zvieracia srsť:

česané vlákna

18,25

mykané vlákna

17,00 (1)

3

zvieracia srsť:

česané vlákna

18,25

mykané vlákna

17,00 (1)

konské vlásie:

česané vlákna

16,00

mykané vlákna

15,00

4

hodváb

11,00

5

bavlna:

neupravené vlákna

8,50

mercerizované vlákna

10,50

6

kapok

10,90

7

ľan

12,00

8

pravé konope

12,00

9

juta

17,00

10

abaka

14,00

11

alfa

14,00

12

kokos

13,00

13

broom

14,00

14

ramia (bielené vlákno)

8,50

15

sisal

14,00

16

bengálske konope

12,00

17

henequen

14,00

18

maguey

14,00

19

acetát

9,00

20

alginát

20,00

21

meďnaté vlákno

13,00

22

modal

13,00

23

proteín

17,00

24

triacetát

7,00

25

viskóza

13,00

26

akryl

2,00

27

chloridové vlákno

2,00

28

fluóretylén

0,00

29

modakryl

2,00

30

polyamid alebo nylon:

diskontinuálne vlákno

6,25

nekonečné vlákno

5,75

31

aramid

8,00

32

polyimid

3,50

33

lyocel

13,00

34

polyaktid

1,50

35

polyester:

diskontinuálne vlákno

1,50

nekonečné vlákno

1,50

36

polyetylén

1,50

37

polypropylén

2,00

38

polykarbamid

2,00

39

polyuretán

diskontinuálne vlákno

3,50

nekonečné vlákno

3,00

40

vinylal

5,00

41

trivinyl

3,00

42

elastodién

1,00

43

elastán

1,50

44

sklené vlákno:

s priemerom nad 5 μm

2,00

s priemerom 5 μm a menej

3,00

45

kovové vlákno

2,00

metalizované vlákno

2,00

azbest

2,00

papierová priadza

13,75

46

elastomultiester

1,50

47

elastolefín

1,50

48

melamín

7,00

---

(1)  Dohodnuté prirážky na úrovni 17,00 % sa uplatnia aj tam, kde nie je možné zistiť, či textilný výrobok obsahujúci vlnu a/alebo zvieraciu srsť je mykaný alebo česaný.

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA X

TABUĽKY ZHODY

| Smernica
  2008/121/ES | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 ods. 1 | článok 4 ods. 1 |
| článok 1 ods. 2 | článok 2 ods. 2 |
| článok 2 ods. 1 písm. a) | článok 3 ods. 1 písm. a) |
| článok 2 ods. 1 písm. b) úvodné slová | článok 3 ods. 1 úvodné slová |
| článok 2 ods. 1 písm. b) bod i) | článok 3 ods. 1 písm. b) bod i) |
| článok 2 ods. 1 písm. b) bod ii) | článok 3 ods. 1 písm. b) bod ii) |
| článok 2 ods. 2 úvodné slová | článok 2 ods. 1 úvodné slová |
| článok 2 ods. 2 písm. a) | článok 2 ods. 1 písm. a) |
| článok 2 ods. 2 písm. b) | článok 2 ods. 1 písm. b) a c) |
| článok 2 ods. 2 písm. c) | článok 2 ods. 1 písm. d) |
| článok 3 | článok 5 |
| článok 4 | článok 7 |
| článok 5 ods. 1 | článok 8 ods. 1 a príloha III |
| článok 5 ods. 2 | článok 8 ods. 2 |
| článok 5 ods. 3 | článok 8 ods. 3 |
| článok 6 ods. 1 | článok 9 ods. 1 |
| článok 6 ods. 2 | článok 9 ods. 2 |
| článok 6 ods. 3 | Article 9(3) |
| článok 6 ods. 4 | Article 9(4) |
| článok 6 ods. 5 | článok 18 |
| článok 7 | článok 10 |
| článok 8 ods. 1 | článok 12 ods. 1 |
| článok 8 ods. 2 | ▐ |
| článok 8 ods. 3 | článok 13 ods. 1 a 2 |
| článok 8 ods. 4 | článok 13 ods. 3 |
| článok 8 ods. 5 | — |
| článok 9 ods. 1 | článok 14 ods. 1 |
| článok 9 ods. 2 | článok 14 ods. 2 |
| článok 9 ods. 3 | článok 15 a príloha IV |
| článok 10 ods. 1 písm. a) | článok 16 ods. 2 |
| článok 10 ods. 1 písm. b) | článok 16 ods. 3 |
| článok 10 ods. 1 písm. c) | článok 16 ods. 4 |
| článok 10 ods. 2 | článok 16 ods. 1 druhý pododsek |
| článok 11 | článok 12 ods. 2 štvrtý pododsek |
| článok 12 | ▐ príloha VII |
| článok 13 | článok 17 ods. 2 |
| článok 14 ods. 1 | — |
| článok 14 ods. 2 | článok 4 ods. 2 |
| články 15 a 16 | článok 23▐ |
| článok 17 | — |
| články 19 a 20 | — |
| príloha I č. 1 až 47 | príloha I č. 1 až 47 |
| príloha II č. 1 až 47 | príloha IX č. 1 až 47 |
| príloha III | príloha V |
| príloha III bod 36 | článok 3 ods. 1 písm. i) |
| príloha IV | príloha VI |

Smernica
  2008/121/ES

Toto nariadenie

článok 1 ods. 1

článok 4 ods. 1

článok 1 ods. 2

článok 2 ods. 2

článok 2 ods. 1 písm. a)

článok 3 ods. 1 písm. a)

článok 2 ods. 1 písm. b) úvodné slová

článok 3 ods. 1 úvodné slová

článok 2 ods. 1 písm. b) bod i)

článok 3 ods. 1 písm. b) bod i)

článok 2 ods. 1 písm. b) bod ii)

článok 3 ods. 1 písm. b) bod ii)

článok 2 ods. 2 úvodné slová

článok 2 ods. 1 úvodné slová

článok 2 ods. 2 písm. a)

článok 2 ods. 1 písm. a)

článok 2 ods. 2 písm. b)

článok 2 ods. 1 písm. b) a c)

článok 2 ods. 2 písm. c)

článok 2 ods. 1 písm. d)

článok 3

článok 5

článok 4

článok 7

článok 5 ods. 1

článok 8 ods. 1 a príloha III

článok 5 ods. 2

článok 8 ods. 2

článok 5 ods. 3

článok 8 ods. 3

článok 6 ods. 1

článok 9 ods. 1

článok 6 ods. 2

článok 9 ods. 2

článok 6 ods. 3

Article 9(3)

článok 6 ods. 4

Article 9(4)

článok 6 ods. 5

článok 18

článok 7

článok 10

článok 8 ods. 1

článok 12 ods. 1

článok 8 ods. 2

▐

článok 8 ods. 3

článok 13 ods. 1 a 2

článok 8 ods. 4

článok 13 ods. 3

článok 8 ods. 5

—

článok 9 ods. 1

článok 14 ods. 1

článok 9 ods. 2

článok 14 ods. 2

článok 9 ods. 3

článok 15 a príloha IV

článok 10 ods. 1 písm. a)

článok 16 ods. 2

článok 10 ods. 1 písm. b)

článok 16 ods. 3

článok 10 ods. 1 písm. c)

článok 16 ods. 4

článok 10 ods. 2

článok 16 ods. 1 druhý pododsek

článok 11

článok 12 ods. 2 štvrtý pododsek

článok 12

▐ príloha VII

článok 13

článok 17 ods. 2

článok 14 ods. 1

—

článok 14 ods. 2

článok 4 ods. 2

články 15 a 16

článok 23▐

článok 17

—

články 19 a 20

—

príloha I č. 1 až 47

príloha I č. 1 až 47

príloha II č. 1 až 47

príloha IX č. 1 až 47

príloha III

príloha V

príloha III bod 36

článok 3 ods. 1 písm. i)

príloha IV

príloha VI

| Smernica 96/73/ES | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 | príloha VIII kapitola 1 oddiel I ods. 2 |
| článok 3 | článok 17 ods. 2 prvý pododsek |
| článok 4 | článok 17 ods. 3 |
| článok 5 ods. 1 | ▐ |
| článok 5 ods. 2 | článok 23 |
| článok 6 | ▐ |
| článok 7 | — |
| článok 8 | — |
| článok 9 | — |
| príloha I | príloha VIII kapitola 1 oddiel I |
| príloha II bod 1, úvod | príloha VIII kapitola 1 oddiel II |
| príloha II bod 1, oddiely I, II a III | príloha VIII kapitola 2 oddiely I, II a III |
| príloha II bod 2 | príloha VIII kapitola 2 oddiel IV |

Smernica 96/73/ES

Toto nariadenie

článok 1

článok 1

článok 2

príloha VIII kapitola 1 oddiel I ods. 2

článok 3

článok 17 ods. 2 prvý pododsek

článok 4

článok 17 ods. 3

článok 5 ods. 1

▐

článok 5 ods. 2

článok 23

článok 6

▐

článok 7

—

článok 8

—

článok 9

—

príloha I

príloha VIII kapitola 1 oddiel I

príloha II bod 1, úvod

príloha VIII kapitola 1 oddiel II

príloha II bod 1, oddiely I, II a III

príloha VIII kapitola 2 oddiely I, II a III

príloha II bod 2

príloha VIII kapitola 2 oddiel IV

| Smernica 73/44/EHS | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 | príloha VIII kapitola 1 oddiel I |
| článok 3 | článok 17 ods. 2 prvý pododsek |
| článok 4 | článok 17 ods. 3 |
| článok 5 | článok 23▐ |
| článok 6 | — |
| článok 7 | — |
| príloha I | príloha VIII kapitola 3, úvod a oddiely I až IV |
| príloha II | príloha VIII kapitola 3 oddiel V |
| príloha III | príloha VIII kapitola 3 oddiel VI |

Smernica 73/44/EHS

Toto nariadenie

článok 1

článok 1

článok 2

príloha VIII kapitola 1 oddiel I

článok 3

článok 17 ods. 2 prvý pododsek

článok 4

článok 17 ods. 3

článok 5

článok 23▐

článok 6

—

článok 7

—

príloha I

príloha VIII kapitola 3, úvod a oddiely I až IV

príloha II

príloha VIII kapitola 3 oddiel V

príloha III

príloha VIII kapitola 3 oddiel VI

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/256 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/256

---

Utorok 18. mája 2010Poskytnutie makrofinančnej pomoci Ukrajine ***I

P7_TA(2010)0169

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine (KOM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD))

2011/C 161 E/31

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2009)0580),

so zreteľom na článok 308 Zmluvy o ES, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0101/2009),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665) a jeho dodatok (KOM(2010)0147),

so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 17. mája 2010 schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A7-0058/2010),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

Utorok 18. mája 2010P7_TC1-COD(2009)0162

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu č. 388/2010/EÚ.)

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/257 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/257

---

Utorok 18. mája 2010Osobitné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 247/2006) ***I

P7_TA(2010)0170

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (KOM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD))

2011/C 161 E/32

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2009)0510),

so zreteľom na články 36 a 37 a článok 299 ods. 2 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0255/2009),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 42, článok 43 ods. 2 a článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. marca 2010 (1),

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a stanovisko Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0054/2010),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

Utorok 18. mája 2010P7_TC1-COD(2009)0138

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2010 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) č. 641/2010.)

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/258 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/258

---

Utorok 18. mája 2010Odhad príjmov a výdavkov Európskeho parlamentu na rozpočtový rok 2011

P7_TA(2010)0171

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2010 o odhade príjmov a výdavkov Európskeho parlamentu na rozpočtový rok 2011 (2010/2005(BUD))

2011/C 161 E/33

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 314 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (1), a najmä na jeho článok 31,

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (2),

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2010 o usmerneniach pre rozpočtový postup na rok 2011 – oddiely I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX (3),

so zreteľom na správu generálneho tajomníka pre Predsedníctvo týkajúcu sa vypracovania predbežného návrhu odhadov Európskeho parlamentu na rozpočtový rok 2011,

so zreteľom na predbežný návrh odhadov, ktorý vypracovalo Predsedníctvo 19. apríla 2010 v súlade s článkom 23 ods. 6 a článkom 79 ods. 1 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na návrh odhadov, ktorý vypracoval Výbor pre rozpočet v súlade s článkom 79 ods. 2 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na článok 79 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0134/2010),

| A. | keďže Európsky parlament sa v záujme splnenia svojich úloh vyplývajúcich zo zmluvy usiluje o plné využitie a rozvoj svojich právomocí a keďže si to vyžiada posilnenie viacerých prioritných oblastí a zároveň prísny prístup k využívaniu dostupných zdrojov, |
| --- | --- |

A.

keďže Európsky parlament sa v záujme splnenia svojich úloh vyplývajúcich zo zmluvy usiluje o plné využitie a rozvoj svojich právomocí a keďže si to vyžiada posilnenie viacerých prioritných oblastí a zároveň prísny prístup k využívaniu dostupných zdrojov,

| B. | keďže v tejto súvislosti si rozpočtová situácia týkajúca sa okruhu 5 (administratívne výdavky) na rok 2011 vyžaduje väčšmi ako kedykoľvek predtým starostlivý a disciplinovaný prístup k rozpočtu Európskeho parlamentu s cieľom zosúladiť politické ciele a ich financovanie, |
| --- | --- |

B.

keďže v tejto súvislosti si rozpočtová situácia týkajúca sa okruhu 5 (administratívne výdavky) na rok 2011 vyžaduje väčšmi ako kedykoľvek predtým starostlivý a disciplinovaný prístup k rozpočtu Európskeho parlamentu s cieľom zosúladiť politické ciele a ich financovanie,

| C. | keďže pilotný postup posilnenej spolupráce medzi Predsedníctvom a Výborom pre rozpočet bol iniciovaný pred dvoma rokmi a zachováva sa aj počas rozpočtového postupu na rok 2011, |
| --- | --- |

C.

keďže pilotný postup posilnenej spolupráce medzi Predsedníctvom a Výborom pre rozpočet bol iniciovaný pred dvoma rokmi a zachováva sa aj počas rozpočtového postupu na rok 2011,

| D. | keďže v súlade s ustanoveniami zmluvy a rokovacím poriadkom sa plne zachovajú právomoci pléna týkajúce sa schvaľovania odhadov a konečného rozpočtu, |
| --- | --- |

D.

keďže v súlade s ustanoveniami zmluvy a rokovacím poriadkom sa plne zachovajú právomoci pléna týkajúce sa schvaľovania odhadov a konečného rozpočtu,

| E. | keďže 24. marca 2010 a 13. apríla 2010 sa konali predbežné zmierovacie schôdze delegácií predsedníctva a Výboru pre rozpočet, na ktorých delegácie prediskutovali viacero dôležitých otázok, |
| --- | --- |

E.

keďže 24. marca 2010 a 13. apríla 2010 sa konali predbežné zmierovacie schôdze delegácií predsedníctva a Výboru pre rozpočet, na ktorých delegácie prediskutovali viacero dôležitých otázok,

Všeobecný rámec a celkový rozpočet

| 1. | konštatuje, že úroveň rozpočtu na rok 2011, ako ho navrhuje Predsedníctvo, dosahuje 1 710 547 354 EUR, čo predstavuje 20,32 % okruhu 5 viacročného finančného rámca; konštatuje, že navrhovaná miera zvýšenia predstavuje 5,8 % v porovnaní s rozpočtom na rok 2010 vrátane návrhu opravného rozpočtu č. 1/2010; |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že úroveň rozpočtu na rok 2011, ako ho navrhuje Predsedníctvo, dosahuje 1 710 547 354 EUR, čo predstavuje 20,32 % okruhu 5 viacročného finančného rámca; konštatuje, že navrhovaná miera zvýšenia predstavuje 5,8 % v porovnaní s rozpočtom na rok 2010 vrátane návrhu opravného rozpočtu č. 1/2010;

| 2. | zatiaľ čo si plne uvedomuje nadchádzajúce výzvy, zastáva názor, že v tomto odhade treba upraviť mieru rastu a konečnú úroveň rozpočtu; rozhodol, že v tejto fáze bude celková úroveň rozpočtu dosahovať 1 706 547 354 EUR, čo predstavuje mieru zvýšenia 5,5 % a tvorí percentuálny podiel 20,28 % okruhu 5; usiluje sa tiež o objasnenie niektorých otázok a ďalšie preskúmanie navrhovaných opatrení, ako aj o dosiahnutie úspor pred tým, ako bude na jeseň 2010 stanovený konečný rozpočet; |
| --- | --- |

2.

zatiaľ čo si plne uvedomuje nadchádzajúce výzvy, zastáva názor, že v tomto odhade treba upraviť mieru rastu a konečnú úroveň rozpočtu; rozhodol, že v tejto fáze bude celková úroveň rozpočtu dosahovať 1 706 547 354 EUR, čo predstavuje mieru zvýšenia 5,5 % a tvorí percentuálny podiel 20,28 % okruhu 5; usiluje sa tiež o objasnenie niektorých otázok a ďalšie preskúmanie navrhovaných opatrení, ako aj o dosiahnutie úspor pred tým, ako bude na jeseň 2010 stanovený konečný rozpočet;

| 3. | pripomína svoj názor, že na základe pôvodných hodnôt viacročného finančného rámca, ktoré sa dohodli v roku 2006 a sú v platnosti od roku 2007, by sa jeho výdavky mali stanoviť okolo obvyklej hranice 20 % s prihliadnutím na potreby ostatných inštitúcií a dostupnú rezervu; v tejto súvislosti berie na vedomie žiadosti Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov o sumu presahujúcu 10 miliónov EUR iba na rok 2010; opätovne pripomína, že Európska služba pre vonkajšiu činnosť môže mať vplyv aj na okruh 5; potvrdzuje svoj názor, že Predsedníctvo a Výbor pre rozpočet musia spolupracovať, aby sa táto hranica prehodnotila pred tým, ako sa o tejto otázke začne medziinštitucionálny dialóg; navrhuje, aby sa na tento účel vytvorila pracovná skupina, ktorá by mala začať svoju činnosť pred koncom júla 2010; |
| --- | --- |

3.

pripomína svoj názor, že na základe pôvodných hodnôt viacročného finančného rámca, ktoré sa dohodli v roku 2006 a sú v platnosti od roku 2007, by sa jeho výdavky mali stanoviť okolo obvyklej hranice 20 % s prihliadnutím na potreby ostatných inštitúcií a dostupnú rezervu; v tejto súvislosti berie na vedomie žiadosti Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov o sumu presahujúcu 10 miliónov EUR iba na rok 2010; opätovne pripomína, že Európska služba pre vonkajšiu činnosť môže mať vplyv aj na okruh 5; potvrdzuje svoj názor, že Predsedníctvo a Výbor pre rozpočet musia spolupracovať, aby sa táto hranica prehodnotila pred tým, ako sa o tejto otázke začne medziinštitucionálny dialóg; navrhuje, aby sa na tento účel vytvorila pracovná skupina, ktorá by mala začať svoju činnosť pred koncom júla 2010;

| 4. | požaduje vysvetlenie týkajúce sa strednodobého finančného plánovania pre okruh 5 a navrhovaných rezerv vo výške 109 miliónov EUR na rok 2011, 102 miliónov EUR na rok 2012 a 157 miliónov EUR na rok 2013; domnieva sa, že by bolo užitočné získať informácie o pracovných hypotézach Európskeho parlamentu pre šiestu správu generálnych tajomníkov (október 2009), pokiaľ ide o rozpočet a pracovné miesta v porovnaní s návrhom odhadov, ktorý je v súčasnosti k dispozícii; chcel by objasniť, aké významné (potenciálne) projekty a personálne zmeny sú už zahrnuté do tohto plánovania na nasledujúce 2 – 3 roky; zároveň zdôrazňuje, že finančné plánovanie je len nezáväzným indikatívnym plánovacím nástrojom a že konečné rozhodnutia prijíma rozpočtový orgán; |
| --- | --- |

4.

požaduje vysvetlenie týkajúce sa strednodobého finančného plánovania pre okruh 5 a navrhovaných rezerv vo výške 109 miliónov EUR na rok 2011, 102 miliónov EUR na rok 2012 a 157 miliónov EUR na rok 2013; domnieva sa, že by bolo užitočné získať informácie o pracovných hypotézach Európskeho parlamentu pre šiestu správu generálnych tajomníkov (október 2009), pokiaľ ide o rozpočet a pracovné miesta v porovnaní s návrhom odhadov, ktorý je v súčasnosti k dispozícii; chcel by objasniť, aké významné (potenciálne) projekty a personálne zmeny sú už zahrnuté do tohto plánovania na nasledujúce 2 – 3 roky; zároveň zdôrazňuje, že finančné plánovanie je len nezáväzným indikatívnym plánovacím nástrojom a že konečné rozhodnutia prijíma rozpočtový orgán;

| 5. | hoci nie je proti hlavným dôvodom 1 % podielu rozpočtu ako primeranej rezervy na nepredvídané výdavky, so zreteľom na veľmi napätú situáciu v okruhu 5 súhlasí s návrhom Predsedníctva stanoviť túto rezervu na 14 miliónov EUR; |
| --- | --- |

5.

hoci nie je proti hlavným dôvodom 1 % podielu rozpočtu ako primeranej rezervy na nepredvídané výdavky, so zreteľom na veľmi napätú situáciu v okruhu 5 súhlasí s návrhom Predsedníctva stanoviť túto rezervu na 14 miliónov EUR;

| 6. | chápe, že v súvislosti s prebiehajúcim súdnym konaním na Súdnom dvore týkajúcim sa platov sú celkové dôsledky pre Európsky parlament v roku 2011, ktoré by mohli dosiahnuť približne 12 miliónov EUR v prípade rozhodnutia v prospech Komisie, zahrnuté v návrhu ako rezerva v rôznych rozpočtových riadkoch; |
| --- | --- |

6.

chápe, že v súvislosti s prebiehajúcim súdnym konaním na Súdnom dvore týkajúcim sa platov sú celkové dôsledky pre Európsky parlament v roku 2011, ktoré by mohli dosiahnuť približne 12 miliónov EUR v prípade rozhodnutia v prospech Komisie, zahrnuté v návrhu ako rezerva v rôznych rozpočtových riadkoch;

| 7. | pripomína svoje predchádzajúce žiadosti, aby sa už na jar, vo fáze odhadov, predložil kompletný návrh rozpočtu, a v pozmeňujúcom návrhu na jeseň by sa preto očakávali iba nepatrné alebo technické zmeny; |
| --- | --- |

7.

pripomína svoje predchádzajúce žiadosti, aby sa už na jar, vo fáze odhadov, predložil kompletný návrh rozpočtu, a v pozmeňujúcom návrhu na jeseň by sa preto očakávali iba nepatrné alebo technické zmeny;

| 8. | znovu zdôrazňuje význam, ktorý pripisuje úzkej spolupráci medzi Predsedníctvom a Výborom pre rozpočet pri spoločnom objasňovaní dosahov rozhodnutí, ktoré sa majú prijať, na rozpočet; zdôrazňuje tiež, že v rámci každého rozhodovacieho orgánu má zásadný význam používanie finančných výkazov poskytujúcich jeho členom jasný prehľad o všetkých rozpočtových dôsledkoch; |
| --- | --- |

8.

znovu zdôrazňuje význam, ktorý pripisuje úzkej spolupráci medzi Predsedníctvom a Výborom pre rozpočet pri spoločnom objasňovaní dosahov rozhodnutí, ktoré sa majú prijať, na rozpočet; zdôrazňuje tiež, že v rámci každého rozhodovacieho orgánu má zásadný význam používanie finančných výkazov poskytujúcich jeho členom jasný prehľad o všetkých rozpočtových dôsledkoch;

Špecifické otázky

Otázky súvisiace s Lisabonskou zmluvou

| 9. | víta a schvaľuje financovanie návrhov Predsedníctva v súvislosti s týmito opatreniami, t. j. vytvorenie osobitnej rezervy pre 18 poslancov vo výške 9,4 milióna EUR; |
| --- | --- |

9.

víta a schvaľuje financovanie návrhov Predsedníctva v súvislosti s týmito opatreniami, t. j. vytvorenie osobitnej rezervy pre 18 poslancov vo výške 9,4 milióna EUR;

| 10. | súhlasí s tým, že sa Predsedníctvo zameriava na posilnenie odborných znalostí s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa prvotriedne vykonávať legislatívnu funkciu; |
| --- | --- |

10.

súhlasí s tým, že sa Predsedníctvo zameriava na posilnenie odborných znalostí s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa prvotriedne vykonávať legislatívnu funkciu;

| 11. | v tejto súvislosti podporuje myšlienku nájsť vhodnú kombináciu interných a externých odborných znalostí pre jednotlivé tematické sekcie v závislosti od typu informácií požadovaných pre konkrétne posudzované záležitosti, ale požaduje ďalšie vysvetlenie, či a ako by sa navrhované zvýšenia počtu zamestnancov mohli flexibilne využiť, a rád by dostával viac informácií o mierach plnenia v predchádzajúcich rokoch a o požiadavkách výborov týkajúcich sa takýto odborných znalostí; |
| --- | --- |

11.

v tejto súvislosti podporuje myšlienku nájsť vhodnú kombináciu interných a externých odborných znalostí pre jednotlivé tematické sekcie v závislosti od typu informácií požadovaných pre konkrétne posudzované záležitosti, ale požaduje ďalšie vysvetlenie, či a ako by sa navrhované zvýšenia počtu zamestnancov mohli flexibilne využiť, a rád by dostával viac informácií o mierach plnenia v predchádzajúcich rokoch a o požiadavkách výborov týkajúcich sa takýto odborných znalostí;

| 12. | víta skutočnosť, že Predsedníctvo zohľadnilo vyjadrené obavy, pokiaľ ide o pomer medzi pracovnými miestami AD a AST, výsledkom čoho je zníženie počtu pracovných miest AST o 3 v porovnaní s pôvodným návrhom; schvaľuje rozpočtové prostriedky na vytvorenie 19 pracovných miest AD 5 a 13 pracovných miest AST 1 pre tematické sekcie, ako sa uvádza v súčasnom návrhu Predsedníctva; |
| --- | --- |

12.

víta skutočnosť, že Predsedníctvo zohľadnilo vyjadrené obavy, pokiaľ ide o pomer medzi pracovnými miestami AD a AST, výsledkom čoho je zníženie počtu pracovných miest AST o 3 v porovnaní s pôvodným návrhom; schvaľuje rozpočtové prostriedky na vytvorenie 19 pracovných miest AD 5 a 13 pracovných miest AST 1 pre tematické sekcie, ako sa uvádza v súčasnom návrhu Predsedníctva;

| 13. | súhlasí s potrebou posilniť externé štúdie a víta dohodu medzi Predsedníctvom a Výborom pre rozpočet o stanovení dodatočnej sumy na 1,7 milióna EUR; |
| --- | --- |

13.

súhlasí s potrebou posilniť externé štúdie a víta dohodu medzi Predsedníctvom a Výborom pre rozpočet o stanovení dodatočnej sumy na 1,7 milióna EUR;

| 14. | konštatuje, že v návrhu sa pre knižnicu stanovuje ďalších 28 pracovných miest, z ktorých 13 pripadá na informačnú službu pre poslancov (predtým zmluvní zamestnanci); súhlasí s financovaním a zahrnutím týchto 13 pracovných miest do plánu stavu zamestnancov, ak bude poskytnutá záruka, že tieto miesta budú obsadené na základe otvorených výberových konaní a že sa tiež zabezpečí zodpovedajúca úspora finančných prostriedkov na zmluvných zamestnancov; domnieva sa, že ďalšie posilnenie súčasných informačných služieb z hľadiska financovania a ľudských zdrojov by malo ísť ruka v ruke s vývojom užívateľsky nenáročného systému, ktorý by poslancom umožnil ľahký prístup ku všetkým informáciám vytvoreným v rámci Európskeho parlamentu; rozhodol sa zapísať do odhadov rozpočtové prostriedky na 15 dodatočných pracovných miest, ale polovicu tejto sumy zapisuje do rezervy, kým:






  — | nedostane podrobnejšie vysvetlenie, ako budú tieto pracovné miesta využité na skvalitnenie služieb odborného poradenstva pre poslancov; |
| --- | --- | --- |

14.

konštatuje, že v návrhu sa pre knižnicu stanovuje ďalších 28 pracovných miest, z ktorých 13 pripadá na informačnú službu pre poslancov (predtým zmluvní zamestnanci); súhlasí s financovaním a zahrnutím týchto 13 pracovných miest do plánu stavu zamestnancov, ak bude poskytnutá záruka, že tieto miesta budú obsadené na základe otvorených výberových konaní a že sa tiež zabezpečí zodpovedajúca úspora finančných prostriedkov na zmluvných zamestnancov; domnieva sa, že ďalšie posilnenie súčasných informačných služieb z hľadiska financovania a ľudských zdrojov by malo ísť ruka v ruke s vývojom užívateľsky nenáročného systému, ktorý by poslancom umožnil ľahký prístup ku všetkým informáciám vytvoreným v rámci Európskeho parlamentu; rozhodol sa zapísať do odhadov rozpočtové prostriedky na 15 dodatočných pracovných miest, ale polovicu tejto sumy zapisuje do rezervy, kým:

—

nedostane podrobnejšie vysvetlenie, ako budú tieto pracovné miesta využité na skvalitnenie služieb odborného poradenstva pre poslancov;

| — | nedostane konkrétne informácie o krokoch Predsedníctva a administratívy na zavedenie interného systému riadenia poznatkov, a to vrátane plánovaného harmonogramu jeho zavádzania a informácií o akýchkoľvek úsporách vyplývajúcich z racionalizácie informačných zdrojov; |
| --- | --- |

—

nedostane konkrétne informácie o krokoch Predsedníctva a administratívy na zavedenie interného systému riadenia poznatkov, a to vrátane plánovaného harmonogramu jeho zavádzania a informácií o akýchkoľvek úsporách vyplývajúcich z racionalizácie informačných zdrojov;

| 15. | domnieva sa, že v záujme poslancov by sa mala zabezpečiť ich informovanosť a mali by sa zviditeľniť dve vyššie uvedené služby nepriamej podpory, a to aj prostredníctvom internetových stránok Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že v záujme poslancov by sa mala zabezpečiť ich informovanosť a mali by sa zviditeľniť dve vyššie uvedené služby nepriamej podpory, a to aj prostredníctvom internetových stránok Európskeho parlamentu;

| 16. | pripomína svoje uznesenie o usmerneniach, v ktorom už požadoval hodnotenie vrátane podrobného finančného výkazu celkových nákladov, ktoré by vyplývali z navrhovaného zvýšenia príspevkov na asistentskú výpomoc; rozhodol sa preto zapísať príslušné rozpočtové prostriedky do rezervy; |
| --- | --- |

16.

pripomína svoje uznesenie o usmerneniach, v ktorom už požadoval hodnotenie vrátane podrobného finančného výkazu celkových nákladov, ktoré by vyplývali z navrhovaného zvýšenia príspevkov na asistentskú výpomoc; rozhodol sa preto zapísať príslušné rozpočtové prostriedky do rezervy;

Rozšírenie

| 17. | víta opatrenia týkajúce sa rozšírenia s cieľom zahrnúť Chorvátsko a schvaľuje príslušné rozpočtové prostriedky a opatrenia súvisiace s plánom pracovných miest; |
| --- | --- |

17.

víta opatrenia týkajúce sa rozšírenia s cieľom zahrnúť Chorvátsko a schvaľuje príslušné rozpočtové prostriedky a opatrenia súvisiace s plánom pracovných miest;

Všeobecný plán pracovných miest

| 18. | konštatuje, že okrem žiadostí o 68 pracovných miest v súvislosti s Lisabonskou zmluvou a 62 pracovných miest v súvislosti s rozšírením (vrátane 11 miest pre skupiny) sa požaduje 17 pracovných miest na dokončenie druhého roka trojročného plánu pre GR INLO dohodnutého v rámci rozpočtového postupu na rok 2010 a 30 pracovných miest pre ďalšie oblasti, ktoré nemohli byť pokryté ani po tom, ako sa stanovila možnosť presunu 20 pracovných miest na rok 2011, takže to celkovo predstavuje 180 nových pracovných miest; požaduje podrobnejšie informácie o pracovných miestach, ktoré boli presunuté alebo preložené od začiatku legislatívneho obdobia, ako aj o odhadoch presunov a preložení pracovných miest na rok 2010 a podľa možnosti aj na rok 2011; rozhodol sa zapísať do odhadov rozpočtové prostriedky na vytvorenie týchto pracovných miest, ale sumu súvisiacu s vytvorením 30 miest pre „ďalšie oblasti“ zapisuje do rezervy, kým nezanalyzuje požadované informácie; |
| --- | --- |

18.

konštatuje, že okrem žiadostí o 68 pracovných miest v súvislosti s Lisabonskou zmluvou a 62 pracovných miest v súvislosti s rozšírením (vrátane 11 miest pre skupiny) sa požaduje 17 pracovných miest na dokončenie druhého roka trojročného plánu pre GR INLO dohodnutého v rámci rozpočtového postupu na rok 2010 a 30 pracovných miest pre ďalšie oblasti, ktoré nemohli byť pokryté ani po tom, ako sa stanovila možnosť presunu 20 pracovných miest na rok 2011, takže to celkovo predstavuje 180 nových pracovných miest; požaduje podrobnejšie informácie o pracovných miestach, ktoré boli presunuté alebo preložené od začiatku legislatívneho obdobia, ako aj o odhadoch presunov a preložení pracovných miest na rok 2010 a podľa možnosti aj na rok 2011; rozhodol sa zapísať do odhadov rozpočtové prostriedky na vytvorenie týchto pracovných miest, ale sumu súvisiacu s vytvorením 30 miest pre „ďalšie oblasti“ zapisuje do rezervy, kým nezanalyzuje požadované informácie;

| 19. | konštatuje, že návrh Predsedníctva teraz zahŕňa tiež 1 pracovné miesto AD 5 a 1 pracovné miesto AST 1 pre Euro-stredomorské parlamentné zhromaždenie a 3 pracovné miesta AD 5 a 1 pracovné miesto AST 1 pre riadenie rizika, ale neobsahuje už plánované dodatočné 3 milióny EUR pre GR ITEC; |
| --- | --- |

19.

konštatuje, že návrh Predsedníctva teraz zahŕňa tiež 1 pracovné miesto AD 5 a 1 pracovné miesto AST 1 pre Euro-stredomorské parlamentné zhromaždenie a 3 pracovné miesta AD 5 a 1 pracovné miesto AST 1 pre riadenie rizika, ale neobsahuje už plánované dodatočné 3 milióny EUR pre GR ITEC;

| 20. | konštatuje tiež, že Predsedníctvo zahrnulo ďalších 56 pracovných miest pre politické skupiny; |
| --- | --- |

20.

konštatuje tiež, že Predsedníctvo zahrnulo ďalších 56 pracovných miest pre politické skupiny;

| 21. | schvaľuje opatrenia a pracovné miesta na rok 2011, ako boli predložené pre druhý rok trojročného plánu pre GR INLO schváleného v minulom roku; |
| --- | --- |

21.

schvaľuje opatrenia a pracovné miesta na rok 2011, ako boli predložené pre druhý rok trojročného plánu pre GR INLO schváleného v minulom roku;

| 22. | želá si získavať viac informácií o prideľovaní rozpočtových prostriedkov na zmluvných zamestnancov a prehľad čistých nákladov alebo čistých úspor prostriedkov na zmluvných zamestnancov, ktoré vyplývajú z vykonaných navýšení v pláne pracovných miest, najmä v súvislosti s internalizáciou viacerých funkcií v oblasti bezpečnosti, informačných a komunikačných technológií (IKT) a v knižnici; |
| --- | --- |

22.

želá si získavať viac informácií o prideľovaní rozpočtových prostriedkov na zmluvných zamestnancov a prehľad čistých nákladov alebo čistých úspor prostriedkov na zmluvných zamestnancov, ktoré vyplývajú z vykonaných navýšení v pláne pracovných miest, najmä v súvislosti s internalizáciou viacerých funkcií v oblasti bezpečnosti, informačných a komunikačných technológií (IKT) a v knižnici;

Budovy

| 23. | zdôrazňuje, že rozumná politika v oblasti budov úzko súvisí s rozpočtovým postupom na rok 2011, ako aj so všeobecnou otázkou udržateľného rozpočtu; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že rozumná politika v oblasti budov úzko súvisí s rozpočtovým postupom na rok 2011, ako aj so všeobecnou otázkou udržateľného rozpočtu;

| 24. | víta rozhodnutie Predsedníctva z 24. marca 2010, ktoré rieši žiadosť Európskeho parlamentu o stredno- až dlhodobú politiku v oblasti nehnuteľností a budov; vyjadruje počiatočnú obavu nad schopnosťou súbežne uskutočňovať všetky súčasné a plánované stavebné činnosti, ktoré by mohli vyplývať zo strednodobej až dlhodobej stratégie v oblasti budov; nie je si istý, do akej miery sú početné projekty v súlade s viacročným finančným rámcom, a požaduje nevyhnutné vysvetlenie; |
| --- | --- |

24.

víta rozhodnutie Predsedníctva z 24. marca 2010, ktoré rieši žiadosť Európskeho parlamentu o stredno- až dlhodobú politiku v oblasti nehnuteľností a budov; vyjadruje počiatočnú obavu nad schopnosťou súbežne uskutočňovať všetky súčasné a plánované stavebné činnosti, ktoré by mohli vyplývať zo strednodobej až dlhodobej stratégie v oblasti budov; nie je si istý, do akej miery sú početné projekty v súlade s viacročným finančným rámcom, a požaduje nevyhnutné vysvetlenie;

| 25. | v tejto súvislosti berie na vedomie návrh Predsedníctva použiť 85,9 milióna EUR pripísaných príjmov (ktoré sa majú použiť v rámci politiky Európskeho parlamentu v oblasti budov) na kancelárie poslancov v Bruseli; pripomína, že každý projekt v oblasti budov, ktorý pravdepodobne bude mať značný finančný vplyv na rozpočet, je predmetom konzultácie rozpočtového orgánu v súlade s článkom 179 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách; ďalej pripomína, že v súvislosti s prenosmi rozpočtových prostriedkov sa v nariadení o rozpočtových pravidlách stanovuje, že prenesené pripísané príjmy sa musia použiť najprv; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že vďaka úhrade 85,9 milióna EUR od belgického štátu bude môcť Európsky parlament pokračovať v nových projektoch v oblasti budov a tým rýchlejšie realizovať časť svojej strednodobej stratégie v oblasti nehnuteľností; |
| --- | --- |

25.

v tejto súvislosti berie na vedomie návrh Predsedníctva použiť 85,9 milióna EUR pripísaných príjmov (ktoré sa majú použiť v rámci politiky Európskeho parlamentu v oblasti budov) na kancelárie poslancov v Bruseli; pripomína, že každý projekt v oblasti budov, ktorý pravdepodobne bude mať značný finančný vplyv na rozpočet, je predmetom konzultácie rozpočtového orgánu v súlade s článkom 179 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách; ďalej pripomína, že v súvislosti s prenosmi rozpočtových prostriedkov sa v nariadení o rozpočtových pravidlách stanovuje, že prenesené pripísané príjmy sa musia použiť najprv; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že vďaka úhrade 85,9 milióna EUR od belgického štátu bude môcť Európsky parlament pokračovať v nových projektoch v oblasti budov a tým rýchlejšie realizovať časť svojej strednodobej stratégie v oblasti nehnuteľností;

| 26. | nemôže súhlasiť s tým, aby sa tieto pripísané príjmy vyhradili pre tento konkrétny projekt v oblasti budov; |
| --- | --- |

26.

nemôže súhlasiť s tým, aby sa tieto pripísané príjmy vyhradili pre tento konkrétny projekt v oblasti budov;

| 27. | žiada, aby sa v budúcnosti v rozpočte vyčleňovali potrebné prostriedky v súlade so strednodobým plánom v oblasti nehnuteľností; ďalej žiada, aby sa na veľké projekty v oblasti nehnuteľností vytvoril samostatný rozpočtový riadok s cieľom uľahčiť strednodobé finančné plánovanie projektov v oblasti budov a zvýšiť transparentnosť; |
| --- | --- |

27.

žiada, aby sa v budúcnosti v rozpočte vyčleňovali potrebné prostriedky v súlade so strednodobým plánom v oblasti nehnuteľností; ďalej žiada, aby sa na veľké projekty v oblasti nehnuteľností vytvoril samostatný rozpočtový riadok s cieľom uľahčiť strednodobé finančné plánovanie projektov v oblasti budov a zvýšiť transparentnosť;

| 28. | konštatuje, že v návrhu Predsedníctva boli vyčlenené prostriedky na priame predbežné financovanie počiatočnej etapy výstavby novej budovy KAD vo výške 10,2 milióna EUR v rozpočtovom riadku pre splátky nájomného; uznáva, že takéto dobrovoľné predbežné financovanie by pomohlo znížiť finančné náklady, ale vzhľadom na extrémne napätú situáciu na rok 2011 sa rozhodol zapísať do odhadov na tento účel nižšiu sumu vo výške 6,2 milióna EUR; je ochotný prehodnotiť túto sumu na jeseň roku 2010 na základe aktuálnej rozpočtovej situácie a vývoja v politike Európskeho parlamentu v oblasti budov; |
| --- | --- |

28.

konštatuje, že v návrhu Predsedníctva boli vyčlenené prostriedky na priame predbežné financovanie počiatočnej etapy výstavby novej budovy KAD vo výške 10,2 milióna EUR v rozpočtovom riadku pre splátky nájomného; uznáva, že takéto dobrovoľné predbežné financovanie by pomohlo znížiť finančné náklady, ale vzhľadom na extrémne napätú situáciu na rok 2011 sa rozhodol zapísať do odhadov na tento účel nižšiu sumu vo výške 6,2 milióna EUR; je ochotný prehodnotiť túto sumu na jeseň roku 2010 na základe aktuálnej rozpočtovej situácie a vývoja v politike Európskeho parlamentu v oblasti budov;

Bezpečnosť

| 29. | pripisuje veľký význam dôkladnej revízii bezpečnostnej politiky, ktorú oznámilo Predsedníctvo, a v tejto súvislosti pripomína svoju oddanosť obozretnému využívaniu zdrojov, a najmä nákladovo efektívnej rovnováhe medzi internými zamestnancami a externými dodávateľmi; žiada Predsedníctvo, aby starostlivo preskúmalo prevádzkové a finančné dosahy novej stratégie s cieľom dosiahnuť v návrhu primeranú rovnováhu medzi otázkami bezpečnosti na jednej strane a dostupnosťou a otvorenosťou na druhej strane; zdôrazňuje, že Európsky parlament by mal ostať pokiaľ možno otvorenou a dostupnou inštitúciou; z tohto dôvodu by chcel od administratívy dostať viac informácií o projekte Rue Wiertz, aby mohol zhodnotiť jeho dôsledky pre dostupnosť Európskeho parlamentu pre verejnosť; |
| --- | --- |

29.

pripisuje veľký význam dôkladnej revízii bezpečnostnej politiky, ktorú oznámilo Predsedníctvo, a v tejto súvislosti pripomína svoju oddanosť obozretnému využívaniu zdrojov, a najmä nákladovo efektívnej rovnováhe medzi internými zamestnancami a externými dodávateľmi; žiada Predsedníctvo, aby starostlivo preskúmalo prevádzkové a finančné dosahy novej stratégie s cieľom dosiahnuť v návrhu primeranú rovnováhu medzi otázkami bezpečnosti na jednej strane a dostupnosťou a otvorenosťou na druhej strane; zdôrazňuje, že Európsky parlament by mal ostať pokiaľ možno otvorenou a dostupnou inštitúciou; z tohto dôvodu by chcel od administratívy dostať viac informácií o projekte Rue Wiertz, aby mohol zhodnotiť jeho dôsledky pre dostupnosť Európskeho parlamentu pre verejnosť;

Stratégia v oblasti IKT

| 30. | víta štruktúrovanejší prístup k IKT a vypracovanie komplexnej stratégie v tejto oblasti; pripomína tiež svoju podporu dostatočnej internalizácii funkcií s cieľom znížiť závislosť od externých dodávateľov; poznamenáva však, že nové pracovné miesta už boli schválené počas posledných troch rokov; preto sa domnieva, že táto otázka by sa mala objasniť; |
| --- | --- |

30.

víta štruktúrovanejší prístup k IKT a vypracovanie komplexnej stratégie v tejto oblasti; pripomína tiež svoju podporu dostatočnej internalizácii funkcií s cieľom znížiť závislosť od externých dodávateľov; poznamenáva však, že nové pracovné miesta už boli schválené počas posledných troch rokov; preto sa domnieva, že táto otázka by sa mala objasniť;

| 31. | berie na vedomie, že 5 miliónov EUR je vyčlenených na projekt mobility poslancov v oblasti informačných technológií, a najmä na pokrytie mobilnej komunikácie; vzhľadom na túto relatívne vysokú sumu by rád získal viac informácií; |
| --- | --- |

31.

berie na vedomie, že 5 miliónov EUR je vyčlenených na projekt mobility poslancov v oblasti informačných technológií, a najmä na pokrytie mobilnej komunikácie; vzhľadom na túto relatívne vysokú sumu by rád získal viac informácií;

Otázky súvisiace so životným prostredím

| 32. | víta mierne zvýšenie financovania určeného na realizáciu projektu EMAS a opatrení na zníženie CO2, ktoré sa vyskytuje v celom rozpočte, a znova zdôrazňuje význam, ktorý tejto otázke pripisuje; |
| --- | --- |

32.

víta mierne zvýšenie financovania určeného na realizáciu projektu EMAS a opatrení na zníženie CO2, ktoré sa vyskytuje v celom rozpočte, a znova zdôrazňuje význam, ktorý tejto otázke pripisuje;

| 33. | berie v tejto súvislosti na vedomie vývoj kľúčových ukazovateľov výkonnosti od roku 2006, ktoré sú uvedené v Revízii environmentálneho manažmentu na rok 2008, najmä zníženie uhlíkovej stopy o 12,9 %, zníženie spotreby elektriny o 0,8 %, zvýšenie spotreby plynu/ropy na kúrenie o 7,4 % v roku 2008 po poklese o 17,5 % v roku 2007, zvýšenie emisií vyplývajúcich z mobility/dopravy o 8,8 %, zvýšenie percentuálneho podielu recyklovaného odpadu zo 49,8 % v roku 2006 na 55,4 % v roku 2008, zvýšenie spotreby vody o 18,1 % a zníženie spotreby papiera o 16,9 %; |
| --- | --- |

33.

berie v tejto súvislosti na vedomie vývoj kľúčových ukazovateľov výkonnosti od roku 2006, ktoré sú uvedené v Revízii environmentálneho manažmentu na rok 2008, najmä zníženie uhlíkovej stopy o 12,9 %, zníženie spotreby elektriny o 0,8 %, zvýšenie spotreby plynu/ropy na kúrenie o 7,4 % v roku 2008 po poklese o 17,5 % v roku 2007, zvýšenie emisií vyplývajúcich z mobility/dopravy o 8,8 %, zvýšenie percentuálneho podielu recyklovaného odpadu zo 49,8 % v roku 2006 na 55,4 % v roku 2008, zvýšenie spotreby vody o 18,1 % a zníženie spotreby papiera o 16,9 %;

| 34. | víta prílohu rozpočtu o environmentálnom manažmente, ktorá poskytuje dobrý technický prehľad o príslušných položkách rozpočtu; v tejto súvislosti by tiež uvítal, aby sa do tejto prílohy zahrnuli výročné správy o EMAS s podrobnejšími informáciami o rôznej úrovni uhlíkovej stopy budov Európskeho parlamentu v Štrasburgu, Bruseli a Luxemburgu, ako aj o cestách a preprave v súvislosti so zasadnutiami a rovnako sa v nej prezentovali súčasné výsledky znižovania uhlíkovej stopy Európskeho parlamentu a znázornil sa priaznivý vplyv na životné prostredie ako výsledok týchto investícií a samozrejme aj akékoľvek úspory dosiahnuté z dlhodobého hľadiska; |
| --- | --- |

34.

víta prílohu rozpočtu o environmentálnom manažmente, ktorá poskytuje dobrý technický prehľad o príslušných položkách rozpočtu; v tejto súvislosti by tiež uvítal, aby sa do tejto prílohy zahrnuli výročné správy o EMAS s podrobnejšími informáciami o rôznej úrovni uhlíkovej stopy budov Európskeho parlamentu v Štrasburgu, Bruseli a Luxemburgu, ako aj o cestách a preprave v súvislosti so zasadnutiami a rovnako sa v nej prezentovali súčasné výsledky znižovania uhlíkovej stopy Európskeho parlamentu a znázornil sa priaznivý vplyv na životné prostredie ako výsledok týchto investícií a samozrejme aj akékoľvek úspory dosiahnuté z dlhodobého hľadiska;

| 35. | vyjadruje svoju podporu opatreniam na ďalšie zníženie uhlíkovej stopy Európskeho parlamentu; víta v tomto ohľade prebiehajúce štúdie o aspektoch budov súvisiacich s úsporami energie a možnostiach realizácie systémov na vyváženie uhlíkových emisií pri cestách; podporuje tiež stimuly na používanie verejnej dopravy namiesto vozidiel a dostupnosť väčšieho počtu bicyklov v Štrasburgu; |
| --- | --- |

35.

vyjadruje svoju podporu opatreniam na ďalšie zníženie uhlíkovej stopy Európskeho parlamentu; víta v tomto ohľade prebiehajúce štúdie o aspektoch budov súvisiacich s úsporami energie a možnostiach realizácie systémov na vyváženie uhlíkových emisií pri cestách; podporuje tiež stimuly na používanie verejnej dopravy namiesto vozidiel a dostupnosť väčšieho počtu bicyklov v Štrasburgu;

| 36. | konštatuje, že rozpočtová položka pre cestovné výdavky poslancov je dokonca vyššia než položka pre platy; zdôrazňuje, že je potrebné zodpovedne využívať príspevky, najmä príspevky na cesty, a poukazuje na to, že bez zmeny súčasných pravidiel a používaním podľa možnosti iných dopravných prostriedkov než leteckej prepravy v obchodnej triede z a do pracovných miest Európskeho parlamentu možno znížiť uhlíkovú stopu Európskeho parlamentu a zároveň i náklady; vyzýva Predsedníctvo, aby v súlade s dohodou z poslednej predbežnej zmierovacej schôdze a včas pred prvým čítaním v Európskom parlamente predložilo štúdiu zameranú na fungovanie nového systému a možné riešenia na dosiahnutie potrebných úspor; |
| --- | --- |

36.

konštatuje, že rozpočtová položka pre cestovné výdavky poslancov je dokonca vyššia než položka pre platy; zdôrazňuje, že je potrebné zodpovedne využívať príspevky, najmä príspevky na cesty, a poukazuje na to, že bez zmeny súčasných pravidiel a používaním podľa možnosti iných dopravných prostriedkov než leteckej prepravy v obchodnej triede z a do pracovných miest Európskeho parlamentu možno znížiť uhlíkovú stopu Európskeho parlamentu a zároveň i náklady; vyzýva Predsedníctvo, aby v súlade s dohodou z poslednej predbežnej zmierovacej schôdze a včas pred prvým čítaním v Európskom parlamente predložilo štúdiu zameranú na fungovanie nového systému a možné riešenia na dosiahnutie potrebných úspor;

| 37. | pripomína, že rozpočty európskych inštitúcií dostali od rozpočtového orgánu vyčlenené prostriedky s cieľom financovať dotácie na verejnú dopravu pre zamestnancov ako opatrenie v oblasti životného prostredia, a to na základe iniciatívy pána Barrosa; požaduje aktuálny prehľad o tejto situácii, pokiaľ ide o Európsky parlament; |
| --- | --- |

37.

pripomína, že rozpočty európskych inštitúcií dostali od rozpočtového orgánu vyčlenené prostriedky s cieľom financovať dotácie na verejnú dopravu pre zamestnancov ako opatrenie v oblasti životného prostredia, a to na základe iniciatívy pána Barrosa; požaduje aktuálny prehľad o tejto situácii, pokiaľ ide o Európsky parlament;

| 38. | požaduje, aby vtedy, ak je to možné a vhodné, boli k finančným výkazom používaným v rámci inštitúcie pripojené aj environmentálne vyhlásenia; |
| --- | --- |

38.

požaduje, aby vtedy, ak je to možné a vhodné, boli k finančným výkazom používaným v rámci inštitúcie pripojené aj environmentálne vyhlásenia;

| 39. | domnieva sa, že smernice o verejnom obstarávaní sa musia lepšie prispôsobiť, aby umožňovali začlenenie environmentálnych a sociálnych ustanovení, ak je to možné a vhodné; |
| --- | --- |

39.

domnieva sa, že smernice o verejnom obstarávaní sa musia lepšie prispôsobiť, aby umožňovali začlenenie environmentálnych a sociálnych ustanovení, ak je to možné a vhodné;

Viacročné projekty a ďalšie výdavkové položky

| 40. | víta dohodu o zvýšení prostriedkov o 2,6 milióna EUR s cieľom financovať ročne 110 návštevníkov, ktorých môžu pozvať poslanci, namiesto súčasných 100; zastáva názor, že pred posúdením akéhokoľvek ďalšieho zvýšenia by mohlo byť vhodné mať k dispozícii určitý čas na vyhodnotenie fungovania nového návštevníckeho centra; útvary zodpovedné za organizáciu návštev by mali zohľadniť aj to, že poslanci môžu chcieť rozdeliť návštevníkov v priebehu roka na skupiny rôznej veľkosti; |
| --- | --- |

40.

víta dohodu o zvýšení prostriedkov o 2,6 milióna EUR s cieľom financovať ročne 110 návštevníkov, ktorých môžu pozvať poslanci, namiesto súčasných 100; zastáva názor, že pred posúdením akéhokoľvek ďalšieho zvýšenia by mohlo byť vhodné mať k dispozícii určitý čas na vyhodnotenie fungovania nového návštevníckeho centra; útvary zodpovedné za organizáciu návštev by mali zohľadniť aj to, že poslanci môžu chcieť rozdeliť návštevníkov v priebehu roka na skupiny rôznej veľkosti;

| 41. | schvaľuje 3 milióny EUR vyčlenené v rozpočte na otvorenie návštevníckeho centra a prevádzkové náklady na celý bežný rok; zdôrazňuje, že je potrebné vyhodnotiť počiatočný rok aj z finančného hľadiska, a to vrátane týchto prevádzkových nákladov; |
| --- | --- |

41.

schvaľuje 3 milióny EUR vyčlenené v rozpočte na otvorenie návštevníckeho centra a prevádzkové náklady na celý bežný rok; zdôrazňuje, že je potrebné vyhodnotiť počiatočný rok aj z finančného hľadiska, a to vrátane týchto prevádzkových nákladov;

| 42. | berie na vedomie rozhodnutie Predsedníctva zaviesť príspevky pre poslancov zastávajúcich funkciu, čo bude mať rozpočtový vplyv vo výške 400 000 EUR; konštatuje však, že diskusia o tejto zásade bola kontroverzná; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že na účely preplatenia dodatočných nákladov vzniknutých v súvislosti s výkonom funkcie bude nutné predložiť podporné dokumenty; |
| --- | --- |

42.

berie na vedomie rozhodnutie Predsedníctva zaviesť príspevky pre poslancov zastávajúcich funkciu, čo bude mať rozpočtový vplyv vo výške 400 000 EUR; konštatuje však, že diskusia o tejto zásade bola kontroverzná; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že na účely preplatenia dodatočných nákladov vzniknutých v súvislosti s výkonom funkcie bude nutné predložiť podporné dokumenty;

| 43. | berie na vedomie návrh Predsedníctva zapísať do rozpočtu sumu 2,5 milióna EUR pre Dom európskej histórie v súvislosti so štúdiami na základe výsledkov súťaže architektov, ktorá sa v súčasnosti vyhodnocuje; pripomína svoju požiadavku z minulého roku, aby mu bol poskytnutý jasný prehľad nákladov plánovaných na projekt ako celok vrátane administratívnych nákladov najneskôr vo fáze predbežného návrhu odhadov v rámci rozpočtového postupu na rok 2011; pripomína tiež dohodu s Predsedníctvom dosiahnutú na predbežnej zmierovacej schôdzi v roku 2009; zdôrazňuje, že v správe výboru odborníkov pre Dom európskej histórie sa uvádza 11 bodov, ktoré zahŕňajú ďalšie náklady: 1) akademický poradný orgán zložený z odborníkov a špecialistov na múzejníctvo, 2) inštitucionálna nezávislosť inštitúcie, 3) rozsiahle múzejno-pedagogické ponuky, 4) miesto stretnutí mladých akademických pracovníkov, 5) trvalé hodnotenie, 6) dočasné expozície a putovné výstavy, 7) relevantné podujatia s európskym odkazom, 8) vlastné publikácie, 9) rozsiahle on-line ponuky, 10) vytvorenie vlastnej muzeálnej zbierky, 11) neprestajný rozvoj expozícií a infraštruktúry múzea; preto zdôrazňuje, že sa naliehavo musia stanoviť celkové náklady tohto projektu; |
| --- | --- |

43.

berie na vedomie návrh Predsedníctva zapísať do rozpočtu sumu 2,5 milióna EUR pre Dom európskej histórie v súvislosti so štúdiami na základe výsledkov súťaže architektov, ktorá sa v súčasnosti vyhodnocuje; pripomína svoju požiadavku z minulého roku, aby mu bol poskytnutý jasný prehľad nákladov plánovaných na projekt ako celok vrátane administratívnych nákladov najneskôr vo fáze predbežného návrhu odhadov v rámci rozpočtového postupu na rok 2011; pripomína tiež dohodu s Predsedníctvom dosiahnutú na predbežnej zmierovacej schôdzi v roku 2009; zdôrazňuje, že v správe výboru odborníkov pre Dom európskej histórie sa uvádza 11 bodov, ktoré zahŕňajú ďalšie náklady: 1) akademický poradný orgán zložený z odborníkov a špecialistov na múzejníctvo, 2) inštitucionálna nezávislosť inštitúcie, 3) rozsiahle múzejno-pedagogické ponuky, 4) miesto stretnutí mladých akademických pracovníkov, 5) trvalé hodnotenie, 6) dočasné expozície a putovné výstavy, 7) relevantné podujatia s európskym odkazom, 8) vlastné publikácie, 9) rozsiahle on-line ponuky, 10) vytvorenie vlastnej muzeálnej zbierky, 11) neprestajný rozvoj expozícií a infraštruktúry múzea; preto zdôrazňuje, že sa naliehavo musia stanoviť celkové náklady tohto projektu;

Horizontálne otázky

| 44. | rozhodne víta zahrnutie počiatočnej analýzy, ktorá zisťuje fixné a variabilné náklady, do návrhu rozpočtu; uznáva metodické ťažkosti, ktoré s tým súvisia, ale je presvedčený, že tieto koncepcie by sa mali ďalej skúmať; v tejto súvislosti pripomína, že očakáva od príslušných orgánov odpoveď, ako by sa koncepcia rozpočtu s nulovým základom, ktorá používa toto rozlíšenie medzi fixnými a variabilnými nákladmi, mohla uplatniť v rozpočtovom postupe Európskeho parlamentu; žiada hlbšie preskúmanie fixných nákladov, ktoré by rozlíšilo trvalé fixné náklady, fixné náklady na určité obdobie a oblasti, v ktorých by sa dalo ušetriť; žiada hlbšie preskúmanie variabilných nákladov, ktoré by jasne ukázalo súvislosť medzi nákladmi a cieľmi, politikami a opatreniami a ktoré by určilo a zoradilo priority podľa dôležitosti; |
| --- | --- |

44.

rozhodne víta zahrnutie počiatočnej analýzy, ktorá zisťuje fixné a variabilné náklady, do návrhu rozpočtu; uznáva metodické ťažkosti, ktoré s tým súvisia, ale je presvedčený, že tieto koncepcie by sa mali ďalej skúmať; v tejto súvislosti pripomína, že očakáva od príslušných orgánov odpoveď, ako by sa koncepcia rozpočtu s nulovým základom, ktorá používa toto rozlíšenie medzi fixnými a variabilnými nákladmi, mohla uplatniť v rozpočtovom postupe Európskeho parlamentu; žiada hlbšie preskúmanie fixných nákladov, ktoré by rozlíšilo trvalé fixné náklady, fixné náklady na určité obdobie a oblasti, v ktorých by sa dalo ušetriť; žiada hlbšie preskúmanie variabilných nákladov, ktoré by jasne ukázalo súvislosť medzi nákladmi a cieľmi, politikami a opatreniami a ktoré by určilo a zoradilo priority podľa dôležitosti;

| 45. | upozorňuje na to, že prahové hodnoty pre rôzne postupy verejného obstarávania sú v súčasnosti pre európske inštitúcie prísnejšie než prahové hodnoty stanovené v príslušných európskych smerniciach týkajúcich sa verejného obstarávania a že táto situácia vedie k dodatočným administratívnym nákladom a dodatočnému využívaniu ľudských zdrojov, ktoré by bolo možné ušetriť lepším zladením prahových hodnôt; |
| --- | --- |

45.

upozorňuje na to, že prahové hodnoty pre rôzne postupy verejného obstarávania sú v súčasnosti pre európske inštitúcie prísnejšie než prahové hodnoty stanovené v príslušných európskych smerniciach týkajúcich sa verejného obstarávania a že táto situácia vedie k dodatočným administratívnym nákladom a dodatočnému využívaniu ľudských zdrojov, ktoré by bolo možné ušetriť lepším zladením prahových hodnôt;

| 46. | podporuje aktivity pre zamestnancov a ich rodiny, ktoré majú sociálny, kultúrny alebo lingvistický rozmer, ale neschvaľuje poskytovanie individuálnych dotácií v tomto kontexte a zodpovedajúco upravuje poznámky k príslušnej rozpočtovej položke; |
| --- | --- |

46.

podporuje aktivity pre zamestnancov a ich rodiny, ktoré majú sociálny, kultúrny alebo lingvistický rozmer, ale neschvaľuje poskytovanie individuálnych dotácií v tomto kontexte a zodpovedajúco upravuje poznámky k príslušnej rozpočtovej položke;

| 47. | rozhodne podporuje ďalšie úsilie o to, aby sa stal Európsky parlament dostupnejším pre osoby so zdravotným postihnutím, a to tak z hľadiska potrebných zmien infraštruktúry, ako aj personálnych opatrení; |
| --- | --- |

47.

rozhodne podporuje ďalšie úsilie o to, aby sa stal Európsky parlament dostupnejším pre osoby so zdravotným postihnutím, a to tak z hľadiska potrebných zmien infraštruktúry, ako aj personálnych opatrení;

Záverečné úvahy

| 48. | zdôrazňuje, že jednotlivé rozpočtové položky by mali byť podrobnejšie preskúmané, a to vrátane analýzy mier plnenia, ešte pred hlasovaním o návrhu rozpočtu na jeseň; preto preskúma a prijme konečné rozhodnutia o rozpočte až potom; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje, že jednotlivé rozpočtové položky by mali byť podrobnejšie preskúmané, a to vrátane analýzy mier plnenia, ešte pred hlasovaním o návrhu rozpočtu na jeseň; preto preskúma a prijme konečné rozhodnutia o rozpočte až potom;

| 49. | prijíma odhad na rozpočtový rok 2011 a pripomína, že schvaľovanie pozície Európskeho parlamentu k návrhu rozpočtu po úpravách Rady sa uskutoční v októbri 2010 v súlade s postupom hlasovania uvedeným v zmluve; |
| --- | --- |

49.

prijíma odhad na rozpočtový rok 2011 a pripomína, že schvaľovanie pozície Európskeho parlamentu k návrhu rozpočtu po úpravách Rady sa uskutoční v októbri 2010 v súlade s postupom hlasovania uvedeným v zmluve;

| 50. | schvaľuje spoločné závery rozpočtového trialógu z 25. marca 2010 uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

50.

schvaľuje spoločné závery rozpočtového trialógu z 25. marca 2010 uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

*

* *

| 51. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie a odhady postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

51.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie a odhady postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0087.

---

Utorok 18. mája 2010PRÍLOHA

SPOLOČNÉ ZÁVERY ROZPOČTOVÉHO TRIALÓGU Z 25. MARCA 2010

ROZPOČTOVÝ TRIALÓG

25. marec 2010

Závery

Európsky parlament, Rada a Komisia vzali na vedomie obavy v súvislosti s novým rozpočtovým postupom a najmä zmierovacím výborom, ktoré vyjadrili tajomník Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a generálni tajomníci Dvora audítorov, Výboru regiónov a Hospodárskeho a sociálneho výboru vo svojom liste zaslanom generálnym tajomníkom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie. Navrhujú vyzvať tieto inštitúcie, aby svoje pripomienky týkajúce sa dosahu pozície Rady a pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu odoslali písomne priamo zmierovaciemu výboru.

---

Streda 19. mája 2010

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/266 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/266

---

Streda 19. mája 2010Európsky fond pre utečencov na obdobie 2008 až 2013 (zmena rozhodnutia č. 573/2007/ES) ***II

P7_TA(2010)0177

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013, pokiaľ ide o zrušenie financovania určitých činností Spoločenstva a zmenu maximálnej výšky ich financovania (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD))

2011/C 161 E/34

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (16627/1/2009 – C7-0051/2010),

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2009)0067),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 63 prvý odsek bod 2 písmeno b) Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0070/2009),

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie pre Európsky parlament a Radu s názvom „Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy“ (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods.7 a článok 78 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na článok 72 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A7-0117/2010),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje pozíciu Rady;

| 2. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

2.

konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady, v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady, v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 4. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby po dohode s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby po dohode s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Prijaté texty, 7.5.2009, P6_TA(2009)0375.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/267 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/267

---

Streda 19. mája 2010Udávanie spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (prepracované znenie) ***II

P7_TA(2010)0178

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (prepracované znenie) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD))

2011/C 161 E/35

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (05247/1/2010 – C7-0094/2010),

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0778),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0412/2008),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665) a na dodatok k nemu (KOM(2010)0147),

so zreteľom na článok 294 ods. 7 a článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhovanému právnemu základu,

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 24. marca 2009 (2),

po porade s Výborom regiónov,

so zreteľom na články 72 a 37 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A7-0128/2010),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje pozíciu Rady;

| 2. | schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 3. | berie na vedomie vyhlásenia Komisie, ktoré sú uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie vyhlásenia Komisie, ktoré sú uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 4. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 6. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby po dohode s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

6.

poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby po dohode s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 7. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

7.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Prijaté texty, 5.5.2009, P6_TA(2009)0345.

(2)  Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 90.

---

Streda 19. mája 2010PRÍLOHA

Vyhlásenia

týkajúce sa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ z 19. mája 2010 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (prepracované znenie)

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie k článku 290 ZFEÚ

„Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlasujú, že ustanovenia smernice 2010/30/EÚ nemajú vplyv na žiadnu budúcu pozíciu inštitúcií týkajúcu sa vykonávania článku 290 Zmluvy o fungovaní EÚ alebo jednotlivých legislatívnych aktov, ktoré takéto ustanovenia obsahujú.“

Vyhlásenia Komisie k niektorým ustanoveniam smernice 2010/30/EÚ

Článok 1 ods. 2

„Pri zostavovaní prioritného zoznamu energeticky významných výrobkov uvedeného v odôvodnení 7 bude Komisia venovať náležitú pozornosť aj energeticky významným stavebným výrobkom, pričom zohľadní najmä potenciálne úspory energie, ktoré by sa mohli dosiahnuť prostredníctvom označenia niektorých týchto výrobkov, a to vzhľadom na to, že podiel budov na celkovej spotrebe energie v EÚ predstavuje 40 %.“

Článok 10

„Pri príprave delegovaných aktov podľa smernice 2010/30/EÚ Komisia zabezpečí, aby sa predchádzalo prekrývaniu právnych predpisov a aby sa zachovala celková konzistentnosť právnych predpisov EÚ o výrobkoch.“

Článok 10 ods. 4 písm. d)

Značný podiel výrobkov na prehodnotenie klasifikácie štítku

„Komisia sa domnieva, že podiel výrobkov v dvoch najvyšších triedach energetickej účinnosti sa považuje za značný, ak možno povedať, že

| — | počet modelov dostupných na vnútornom trhu, ktoré sú zaradené do triedy A+++ alebo A++, predstavuje približne jednu tretinu z celkového počtu príslušných dostupných modelov alebo viac, |
| --- | --- |

—

počet modelov dostupných na vnútornom trhu, ktoré sú zaradené do triedy A+++ alebo A++, predstavuje približne jednu tretinu z celkového počtu príslušných dostupných modelov alebo viac,

| — | alebo podiel objemu ročného predaja výrobkov na vnútornom trhu, ktoré sú zaradené do triedy A+++ alebo A++, predstavuje približne jednu tretinu alebo viac, |
| --- | --- |

—

alebo podiel objemu ročného predaja výrobkov na vnútornom trhu, ktoré sú zaradené do triedy A+++ alebo A++, predstavuje približne jednu tretinu alebo viac,

| — | alebo oboje.“ |
| --- | --- |

—

alebo oboje.“

Vyhlásenie Komisie o informáciách pre spotrebiteľov

„Komisia podporuje využívanie nástrojov Únie, akým je napríklad program Inteligentná energia – Európa v záujme posilnenia:

| — | iniciatív, vďaka ktorým sa zvyšuje informovanosť koncových užívateľov o prínosoch energetického označovania, |
| --- | --- |

—

iniciatív, vďaka ktorým sa zvyšuje informovanosť koncových užívateľov o prínosoch energetického označovania,

| — | iniciatív, v rámci ktorých sa monitoruje trhový vývoj a technický pokrok vedúci k vytvoreniu väčšieho množstva energeticky účinných výrobkov, a to najmä určením najvýkonnejších modelov v rôznych skupinách výrobkov a sprístupnením informácií všetkým zainteresovaným stranám, akými sú napríklad organizácie spotrebiteľov, priemyselné odvetvia a MVO pôsobiace v oblasti ochrany životného prostredia, aby sa tieto informácie dostali vo veľkom rozsahu až k spotrebiteľom.
  Takéto monitorovanie by mohlo slúžiť aj ako ukazovateľ v procese prehodnocovania opatrení týkajúcich sa označovania a/alebo ekodizajnu na základe smerníc 2010/30/EÚ a 2009/125/ES.“ |
| --- | --- |

—

iniciatív, v rámci ktorých sa monitoruje trhový vývoj a technický pokrok vedúci k vytvoreniu väčšieho množstva energeticky účinných výrobkov, a to najmä určením najvýkonnejších modelov v rôznych skupinách výrobkov a sprístupnením informácií všetkým zainteresovaným stranám, akými sú napríklad organizácie spotrebiteľov, priemyselné odvetvia a MVO pôsobiace v oblasti ochrany životného prostredia, aby sa tieto informácie dostali vo veľkom rozsahu až k spotrebiteľom.

Takéto monitorovanie by mohlo slúžiť aj ako ukazovateľ v procese prehodnocovania opatrení týkajúcich sa označovania a/alebo ekodizajnu na základe smerníc 2010/30/EÚ a 2009/125/ES.“

Vyhlásenie Komisie o obdobiach prázdnin v inštitúciách

„Európska komisia berie na vedomie, že s výnimkou prípadov, keď sa v legislatívnom akte ustanovuje postup pre naliehavé prípady, Európsky parlament a Rada sa domnievajú, že pri oznamovaní delegovaných aktov sa musia zohľadňovať obdobia prázdnin v inštitúciách (zima, leto a európske voľby), čím sa zabezpečí, aby si Európsky parlament a Rada mohli uplatňovať svoje právomoci v lehotách stanovených v príslušných legislatívnych aktoch, a je pripravená podľa toho konať.“

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/269 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/269

---

Streda 19. mája 2010Opravný rozpočet č. 1/2010, oddiel I – Európsky parlament

P7_TA(2010)0179

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 1/2010 na rozpočtový rok 2010, oddiel I – Európsky parlament (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD))

2011/C 161 E/36

Európsky parlament,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2007/436/ES, Euratom zo 7. júna 2007 o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (1),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2),

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (3), a najmä na viacročný finančný rámec (VFR) uvedený v jej časti I a ustanovený v jej prílohe I,

so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2010, ktorý bol prijatý s konečnou platnosťou 17. decembra 2009 (4),

so zreteľom na návrh odhadov, ktorý prijal Európsky parlament 25. februára 2010 (5),

so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 1/2010, ktorý vypracovala Komisia 19. marca 2010 (KOM(2010)0107),

so zreteľom na pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 1/2010 z 18. mája 2010 (09807/2010),

so zreteľom na články 75b a 75e rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0158/2010),

| A. | keďže sa počas rozpočtového postupu na rok 2010 dohodlo, že akékoľvek výdavky súvisiace predovšetkým s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, sa po prijatí pôvodného rozpočtu na rok 2010 budú v prípade potreby riešiť prostredníctvom jestvujúcich rozpočtových nástrojov, ako je opravný rozpočet, |
| --- | --- |

A.

keďže sa počas rozpočtového postupu na rok 2010 dohodlo, že akékoľvek výdavky súvisiace predovšetkým s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, sa po prijatí pôvodného rozpočtu na rok 2010 budú v prípade potreby riešiť prostredníctvom jestvujúcich rozpočtových nástrojov, ako je opravný rozpočet,

| B. | keďže sa zdôraznilo, že v takomto prípade by sa pred tým, ako bude predložená akákoľvek žiadosť o dodatočné prostriedky, mala v čo najširšom rozsahu preskúmať reorganizácia existujúcich zdrojov, |
| --- | --- |

B.

keďže sa zdôraznilo, že v takomto prípade by sa pred tým, ako bude predložená akákoľvek žiadosť o dodatočné prostriedky, mala v čo najširšom rozsahu preskúmať reorganizácia existujúcich zdrojov,

| C. | keďže sa osobitne zdôraznilo, že prijatá pôvodná výška rozpočtu zodpovedajúca 19,87 % schválených výdavkov v rámci okruhu 5 (rozpočtové prostriedky na administratívu) VFR nezhŕňa žiadne úpravy so zreteľom na Lisabonskú zmluvu, najmä v legislatívnej oblasti, |
| --- | --- |

C.

keďže sa osobitne zdôraznilo, že prijatá pôvodná výška rozpočtu zodpovedajúca 19,87 % schválených výdavkov v rámci okruhu 5 (rozpočtové prostriedky na administratívu) VFR nezhŕňa žiadne úpravy so zreteľom na Lisabonskú zmluvu, najmä v legislatívnej oblasti,

| D. | keďže sa zároveň potvrdilo, že v dôsledku obmedzených dostupných rezerv budú potrebné ďalšie úspory a presuny, aby bolo možné splniť dodatočné požiadavky, |
| --- | --- |

D.

keďže sa zároveň potvrdilo, že v dôsledku obmedzených dostupných rezerv budú potrebné ďalšie úspory a presuny, aby bolo možné splniť dodatočné požiadavky,

| 1. | víta návrh opravného rozpočtu č. 1/2010, ktorý Komisia vypracovala v úplnom súlade s odhadmi Európskeho parlamentu z 25. februára 2010; |
| --- | --- |

1.

víta návrh opravného rozpočtu č. 1/2010, ktorý Komisia vypracovala v úplnom súlade s odhadmi Európskeho parlamentu z 25. februára 2010;

| 2. | berie na vedomie pozíciu Rady z 18. mája 2010, ktorou sa návrh bez zmien a doplnení schvaľuje v úplnom súlade s džentlmenskou dohodou; |
| --- | --- |

2.

berie na vedomie pozíciu Rady z 18. mája 2010, ktorou sa návrh bez zmien a doplnení schvaľuje v úplnom súlade s džentlmenskou dohodou;

| 3. | zdôrazňuje, že už počas etapy odhadov v januári a februári 2010 sa viedla rozsiahla politická diskusia a vykonala sa analýza navrhnutých opatrení; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že už počas etapy odhadov v januári a februári 2010 sa viedla rozsiahla politická diskusia a vykonala sa analýza navrhnutých opatrení;

| 4. | schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 1/2010 bez zmien a doplnení a poveruje svojho predsedu, aby vyhlásil opravný rozpočet č. 1/2010 za schválený s konečnou platnosťou a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 1/2010 bez zmien a doplnení a poveruje svojho predsedu, aby vyhlásil opravný rozpočet č. 1/2010 za schválený s konečnou platnosťou a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 64, 12.3.2010.

(5)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0038.

---

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/271 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/271

---

Streda 19. mája 2010Normy kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu ***I

P7_TA(2010)0181

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2010 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu (KOM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD))

2011/C 161 E/37

(Spolurozhodovací postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0818),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 152 ods. 4 písm. a) Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0480/2008),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 168 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 10. júna 2009 (1),

po porade s Výborom regiónov,

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre právne veci (A7-0106/2010),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní, |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní,

| 2. | schvaľuje vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie a berie na vedomie vyhlásenie Komisie uvedené v prílohe tohto uznesenia, ktoré sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie spoločne s konečným legislatívnym aktom; |
| --- | --- |

2.

schvaľuje vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie a berie na vedomie vyhlásenie Komisie uvedené v prílohe tohto uznesenia, ktoré sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie spoločne s konečným legislatívnym aktom;

| 3. | vyzýva Komisiu, aby mu vec opätovne predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom, |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu, aby mu vec opätovne predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom,

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 306, 16.12.2009, s. 64.

---

Streda 19. mája 2010P7_TC1-COD(2008)0238

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 19. mája 2010 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/.../EÚ o normách kvality a bezpečnosti ľudských orgánov určených na transplantáciu

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, smernici 2010/53/EÚ.)

Streda 19. mája 2010PRÍLOHA

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie k článku 290 ZFEÚ

Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlasujú, že ustanovenia tejto smernice sa uplatňujú bez toho, aby bola dotknutá akákoľvek budúca pozícia inštitúcií, pokiaľ ide o vykonávanie článku 290 ZFEÚ alebo jednotlivých legislatívnych aktov obsahujúcich takéto ustanovenia.

Vyhlásenie Európskej komisie (postup pre naliehavé prípady)

Európska komisia sa zaväzuje, že bude v plnom rozsahu informovať Európsky parlament a Radu o možnosti prijatia delegovaného aktu podľa postupu pre naliehavé prípady. Ihneď ako útvary Komisie budú predpokladať, že môže byť prijatý delegovaný akt podľa postupu pre naliehavé prípady, neformálne upozornia sekretariáty Európskeho parlamentu a Rady.

---

Štvrtok 20. mája 2010

| 31.5.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 161/273 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 161/273

---

Štvrtok 20. mája 2010Finančná pomoc Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky - „Program Kozloduj“ *

P7_TA(2010)0188

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o návrhu nariadenia Rady o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky – „Program Kozloduj“ (KOM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE))

2011/C 161 E/38

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2009)0581),

so zreteľom na článok 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej a Rumunskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, pokiaľ ide o bloky 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu na tému Jadrová bezpečnosť v rámci Európskej únie (KOM(2002)0605),

so zreteľom na článok 203 Zmluvy o Euratome, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0289/2009),

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A7-0142/2010),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | domnieva sa, že návrh nariadenia Rady je zlučiteľný so stropom podokruhu 1a viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie 2007 – 2013, pričom však zostávajúce rozpätie v podokruhu 1a na roky 2011 – 2013 je veľmi obmedzené; zdôrazňuje, že financovanie nových činností nesmie ohroziť existujúce programy a iniciatívy v rámci podokruhu 1a; |
| --- | --- |

2.

domnieva sa, že návrh nariadenia Rady je zlučiteľný so stropom podokruhu 1a viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie 2007 – 2013, pričom však zostávajúce rozpätie v podokruhu 1a na roky 2011 – 2013 je veľmi obmedzené; zdôrazňuje, že financovanie nových činností nesmie ohroziť existujúce programy a iniciatívy v rámci podokruhu 1a;

| 3. | opakuje preto svoju výzvu, aby sa predložila viacročná stratégia pre program vyradenia elektrárne Kozloduj z prevádzky, ako aj pre ďalšie politické priority podľa podokruhu 1a, v súvislosti s revíziou súčasného VFR v polovici obdobia, spolu s konkrétnymi návrhmi na jeho úpravu a revíziu do skončenia prvého polroka 2010 tým, že sa využijú všetky mechanizmy dostupné podľa Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (MID zo 17. mája 2006), najmä mechanizmy na základe bodov 21 až 23 tejto dohody; |
| --- | --- |

3.

opakuje preto svoju výzvu, aby sa predložila viacročná stratégia pre program vyradenia elektrárne Kozloduj z prevádzky, ako aj pre ďalšie politické priority podľa podokruhu 1a, v súvislosti s revíziou súčasného VFR v polovici obdobia, spolu s konkrétnymi návrhmi na jeho úpravu a revíziu do skončenia prvého polroka 2010 tým, že sa využijú všetky mechanizmy dostupné podľa Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (MID zo 17. mája 2006), najmä mechanizmy na základe bodov 21 až 23 tejto dohody;

| 4. | poukazuje na to, že ročná výška prostriedkov pre program vyradenia elektrárne Kozloduj z prevádzky sa určí počas ročného rozpočtového postupu v súlade s ustanoveniami bodu 38 MID zo 17. mája 2006; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že ročná výška prostriedkov pre program vyradenia elektrárne Kozloduj z prevádzky sa určí počas ročného rozpočtového postupu v súlade s ustanoveniami bodu 38 MID zo 17. mája 2006;

| 5. | vyzýva Komisiu, aby zodpovedajúco zmenila svoj návrh v súlade s článkom 106a Zmluvy o Euratome a článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

vyzýva Komisiu, aby zodpovedajúco zmenila svoj návrh v súlade s článkom 106a Zmluvy o Euratome a článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 6. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 7. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

7.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

8.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

| TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU | POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 |
| Návrh nariadenia


  Odôvodnenie 1 |
| (1) | Bulharsko
  sa zaviazalo odstaviť bloky
  1 a 2 a
  bloky
  3 a 4 jadrovej elektrárne Kozloduj do 31. decembra 2002, resp. do 31. decembra 2006, a následne tieto bloky vyradiť z prevádzky. Európska únia vyjadrila svoju ochotu poskytovať naďalej, až do roku 2009, finančnú pomoc ako predĺženie predvstupovej pomoci plánovanej v rámci programu Phare na podporu úsilia Bulharska pri vyradení tejto elektrárne z prevádzky. |

TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU

POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

(1)

Bulharsko
  sa zaviazalo odstaviť bloky
  1 a 2 a
  bloky
  3 a 4 jadrovej elektrárne Kozloduj do 31. decembra 2002, resp. do 31. decembra 2006, a následne tieto bloky vyradiť z prevádzky. Európska únia vyjadrila svoju ochotu poskytovať naďalej, až do roku 2009, finančnú pomoc ako predĺženie predvstupovej pomoci plánovanej v rámci programu Phare na podporu úsilia Bulharska pri vyradení tejto elektrárne z prevádzky.

| (1) | Počas prístupových rokovaní v roku 2005
  Bulharsko
  súhlasilo s odstavením blokov
  1 a 2 a
  blokov
  3 a 4 jadrovej elektrárne Kozloduj do 31. decembra 2002, resp. do 31. decembra 2006, a následne tieto bloky vyradiť z prevádzky. Európska únia vyjadrila svoju ochotu poskytovať naďalej, až do roku 2009, finančnú pomoc ako predĺženie predvstupovej pomoci plánovanej v rámci programu Phare na podporu úsilia Bulharska pri vyradení tejto elektrárne z prevádzky.
  Európska únia v tom čase tiež poskytla záruky, že finančná pomoc sa zváži pri celkovom preskúmaní podpory Spoločenstva na obdobie rokov 2007 až 2013. |
| --- | --- |

(1)

Počas prístupových rokovaní v roku 2005
  Bulharsko
  súhlasilo s odstavením blokov
  1 a 2 a
  blokov
  3 a 4 jadrovej elektrárne Kozloduj do 31. decembra 2002, resp. do 31. decembra 2006, a následne tieto bloky vyradiť z prevádzky. Európska únia vyjadrila svoju ochotu poskytovať naďalej, až do roku 2009, finančnú pomoc ako predĺženie predvstupovej pomoci plánovanej v rámci programu Phare na podporu úsilia Bulharska pri vyradení tejto elektrárne z prevádzky.
  Európska únia v tom čase tiež poskytla záruky, že finančná pomoc sa zváži pri celkovom preskúmaní podpory Spoločenstva na obdobie rokov 2007 až 2013.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| (2) | V zmluve z roku 2005 o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii, a najmä v článku 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, na ktorých sa zakladá Európska únia, so zreteľom na záväzok Bulharska odstaviť blok 3 a blok 4 jadrovej elektrárne Kozloduj sa ustanovil program pomoci (ďalej len „program Kozloduj“) s rozpočtom 210 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 až 2009. |
| --- | --- |

(2)

V zmluve z roku 2005 o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii, a najmä v článku 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, na ktorých sa zakladá Európska únia, so zreteľom na záväzok Bulharska odstaviť blok 3 a blok 4 jadrovej elektrárne Kozloduj sa ustanovil program pomoci (ďalej len „program Kozloduj“) s rozpočtom 210 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 až 2009.

| (2) | V zmluve z roku 2005 o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii, a najmä v článku 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, so zreteľom na záväzok Bulharska odstaviť blok 3 a blok 4 jadrovej elektrárne Kozloduj sa ustanovil program pomoci (ďalej len „program Kozloduj“) s rozpočtom 210 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 až 2009.
  Tento program zahŕňa pomoc na pokrytie straty kapacity v dôsledku odstavenia jadrovej elektrárne Kozloduj
  . |
| --- | --- |

(2)

V zmluve z roku 2005 o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii, a najmä v článku 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, so zreteľom na záväzok Bulharska odstaviť blok 3 a blok 4 jadrovej elektrárne Kozloduj sa ustanovil program pomoci (ďalej len „program Kozloduj“) s rozpočtom 210 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 až 2009.
  Tento program zahŕňa pomoc na pokrytie straty kapacity v dôsledku odstavenia jadrovej elektrárne Kozloduj
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2 a (nové)

| (2a) | Zásady Únie týkajúce sa solidarity a rovnakého zaobchádzania si rovnako ako v minulosti aj v súčasnosti vyžadujú prijatie spravodlivého prístupu voči členským štátom, ktoré potrebujú finančnú pomoc na vyradenie jadrových zariadení z prevádzky, v nadväznosti na záväzok odstaviť bloky jadrových elektrární, ktorý je obsiahnutý v ich zmluvách o pristúpení alebo v pripojených protokoloch. |
| --- | --- |

(2a)

Zásady Únie týkajúce sa solidarity a rovnakého zaobchádzania si rovnako ako v minulosti aj v súčasnosti vyžadujú prijatie spravodlivého prístupu voči členským štátom, ktoré potrebujú finančnú pomoc na vyradenie jadrových zariadení z prevádzky, v nadväznosti na záväzok odstaviť bloky jadrových elektrární, ktorý je obsiahnutý v ich zmluvách o pristúpení alebo v pripojených protokoloch.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| (4) | Únia uznáva vynaložené úsilie a dobrý pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo v prípravnej etape vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky v rámci programu Kozloduj s využitím finančných prostriedkov Spoločenstva poskytnutých do roku 2009, a potrebu ďalšej finančnej podpory po roku 2009, aby sa dosiahol ďalší pokrok v skutočných prácach na demontáži. |
| --- | --- |

(4)

Únia uznáva vynaložené úsilie a dobrý pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo v prípravnej etape vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky v rámci programu Kozloduj s využitím finančných prostriedkov Spoločenstva poskytnutých do roku 2009, a potrebu ďalšej finančnej podpory po roku 2009, aby sa dosiahol ďalší pokrok v skutočných prácach na demontáži.

| (4) | Únia uznáva vynaložené úsilie a dobrý pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo v prípravnej etape vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky v rámci programu Kozloduj s využitím finančných prostriedkov Spoločenstva poskytnutých do roku 2009, a potrebu ďalšej finančnej podpory po roku 2009, aby sa dosiahol ďalší pokrok v skutočných prácach na demontáži
  v súlade so zmluvou o pristúpení z roku 2005 a pri uplatňovaní najvyšších bezpečnostných noriem
  . |
| --- | --- |

(4)

Únia uznáva vynaložené úsilie a dobrý pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo v prípravnej etape vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky v rámci programu Kozloduj s využitím finančných prostriedkov Spoločenstva poskytnutých do roku 2009, a potrebu ďalšej finančnej podpory po roku 2009, aby sa dosiahol ďalší pokrok v skutočných prácach na demontáži
  v súlade so zmluvou o pristúpení z roku 2005 a pri uplatňovaní najvyšších bezpečnostných noriem
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| (5) | Rovnako dôležité je využiť vlastné zdroje jadrovej elektrárne Kozloduj, pretože to prispieva k dostupnosti potrebných odborných znalostí a súčasne zmierňuje sociálny a ekonomický vplyv predčasného odstavenia pokračovaním v zamestnávaní pracovníkov odstavenej jadrovej elektrárne. Pokračujúca finančná podpora je preto dôležitá na zachovanie požadovanej úrovne bezpečnosti. |
| --- | --- |

(5)

Rovnako dôležité je využiť vlastné zdroje jadrovej elektrárne Kozloduj, pretože to prispieva k dostupnosti potrebných odborných znalostí a súčasne zmierňuje sociálny a ekonomický vplyv predčasného odstavenia pokračovaním v zamestnávaní pracovníkov odstavenej jadrovej elektrárne. Pokračujúca finančná podpora je preto dôležitá na zachovanie požadovanej úrovne bezpečnosti.

| (5) | Rovnako dôležité je využiť vlastné zdroje jadrovej elektrárne Kozloduj, pretože to prispieva k dostupnosti potrebných odborných znalostí
  , rozširuje know-how a zručnosti
  a súčasne zmierňuje sociálny a ekonomický vplyv predčasného odstavenia pokračovaním v zamestnávaní pracovníkov odstavenej jadrovej elektrárne. Pokračujúca finančná podpora je preto dôležitá na zachovanie požadovanej úrovne bezpečnosti
  , ochrany zdravia a životného prostredia
  . |
| --- | --- |

(5)

Rovnako dôležité je využiť vlastné zdroje jadrovej elektrárne Kozloduj, pretože to prispieva k dostupnosti potrebných odborných znalostí
  , rozširuje know-how a zručnosti
  a súčasne zmierňuje sociálny a ekonomický vplyv predčasného odstavenia pokračovaním v zamestnávaní pracovníkov odstavenej jadrovej elektrárne. Pokračujúca finančná podpora je preto dôležitá na zachovanie požadovanej úrovne bezpečnosti
  , ochrany zdravia a životného prostredia
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| (6) | Únia uznáva aj potrebu finančnej podpory na ďalší pokrok
  v oblasti zmierňujúcich opatrení v sektore energetiky vzhľadom na rozsah straty kapacity odstavením jadrových blokov a jej
  vplyv na bezpečnosť dodávok
  v regióne
  . |
| --- | --- |

(6)

Únia uznáva aj potrebu finančnej podpory na ďalší pokrok
  v oblasti zmierňujúcich opatrení v sektore energetiky vzhľadom na rozsah straty kapacity odstavením jadrových blokov a jej
  vplyv na bezpečnosť dodávok
  v regióne
  .

| (6) | Únia uznáva aj potrebu
  a nevyhnutnosť
  finančnej podpory na ďalší pokrok
  smerom k energeticky efektívnejšiemu hospodárstvu, ktoré bude mať pozitívny
  vplyv na bezpečnosť dodávok,
  na ceny elektriny a na objem emisií skleníkových plynov v Bulharsku. Keďže v Bulharsku je potrebný ďalší pokrok, čo sa týka konečného zneškodnenia vyhorených palivových článkov a vysoko rádioaktívneho odpadu, a keďže konečné zneškodnenie rádioaktívnych látok v dôsledku uzavretia jadrovej elektrárne Kozloduj je veľmi dôležitý proces, ktorý sa musí dôsledne naplánovať, Únia by mala pomôcť bulharskej vláde pri hľadaní riešení ich konečného zneškodnenia, a to v prípade potreby na základe štúdie bulharskej vlády o bezpečnom konečnom zneškodnení všetkých rádioaktívnych látok, ktoré sa vyskytujú v procese vyraďovania z prevádzky
  . |
| --- | --- |

(6)

Únia uznáva aj potrebu
  a nevyhnutnosť
  finančnej podpory na ďalší pokrok
  smerom k energeticky efektívnejšiemu hospodárstvu, ktoré bude mať pozitívny
  vplyv na bezpečnosť dodávok,
  na ceny elektriny a na objem emisií skleníkových plynov v Bulharsku. Keďže v Bulharsku je potrebný ďalší pokrok, čo sa týka konečného zneškodnenia vyhorených palivových článkov a vysoko rádioaktívneho odpadu, a keďže konečné zneškodnenie rádioaktívnych látok v dôsledku uzavretia jadrovej elektrárne Kozloduj je veľmi dôležitý proces, ktorý sa musí dôsledne naplánovať, Únia by mala pomôcť bulharskej vláde pri hľadaní riešení ich konečného zneškodnenia, a to v prípade potreby na základe štúdie bulharskej vlády o bezpečnom konečnom zneškodnení všetkých rádioaktívnych látok, ktoré sa vyskytujú v procese vyraďovania z prevádzky
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| (6a) | Strata výrobnej kapacity v dôsledku predčasného odstavenia blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj viedla k výraznému zvýšeniu objemu emisií skleníkových plynov, ktoré sa v období rokov 2011 až 2013 odhaduje na 15 TWh s 1,2 Gg ekvivalentom CO2 na 1 GWh, a spôsobila zvýšenie emisií Bulharska o približne 18 000 Gg alebo 18 000 kt ekvivalentu CO2. Potrebné bude preto ďalšie znižovanie emisií CO2. |
| --- | --- |

(6a)

Strata výrobnej kapacity v dôsledku predčasného odstavenia blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj viedla k výraznému zvýšeniu objemu emisií skleníkových plynov, ktoré sa v období rokov 2011 až 2013 odhaduje na 15 TWh s 1,2 Gg ekvivalentom CO2 na 1 GWh, a spôsobila zvýšenie emisií Bulharska o približne 18 000 Gg alebo 18 000 kt ekvivalentu CO2. Potrebné bude preto ďalšie znižovanie emisií CO2.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 b (nové)

| (6b) | Únia uznáva potrebu zmierniť dosah zvýšených emisií a škôd na životnom prostredí spôsobených skutočnosťou, že náhradná kapacita pochádza predovšetkým zo zvýšeného využívania uhoľných elektrární. |
| --- | --- |

(6b)

Únia uznáva potrebu zmierniť dosah zvýšených emisií a škôd na životnom prostredí spôsobených skutočnosťou, že náhradná kapacita pochádza predovšetkým zo zvýšeného využívania uhoľných elektrární.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 c (nové)

| (6c) | Zmierňujúce opatrenia na zníženie sociálnych a ekonomických vplyvov odstavenia blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj, napríklad rekvalifikačné programy umožňujúce zamestnancom postihnutým odstavením využiť svoje zručnosti v iných odvetviach, napríklad v oblasti priemyselného výskumu alebo obnoviteľných zdrojov energie, by si mohli vyžiadať finančnú podporu EÚ. |
| --- | --- |

(6c)

Zmierňujúce opatrenia na zníženie sociálnych a ekonomických vplyvov odstavenia blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj, napríklad rekvalifikačné programy umožňujúce zamestnancom postihnutým odstavením využiť svoje zručnosti v iných odvetviach, napríklad v oblasti priemyselného výskumu alebo obnoviteľných zdrojov energie, by si mohli vyžiadať finančnú podporu EÚ.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| (7) | Preto by sa mala
  vyčleniť suma 300 miliónov EUR zo všeobecného rozpočtu Európskej únie na financovanie vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky na obdobie rokov 2010 až 2013. |
| --- | --- |

(7)

Preto by sa mala
  vyčleniť suma 300 miliónov EUR zo všeobecného rozpočtu Európskej únie na financovanie vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky na obdobie rokov 2010 až 2013.

| (7) | Keďže sa uznáva, že prostriedky z prevádzkových príjmov určené na vyraďovanie a spracovanie rádioaktívneho odpadu nie sú dostatočné, mala by sa
  vyčleniť suma 300 miliónov EUR zo všeobecného rozpočtu Európskej únie na financovanie vyradenia
  blokov 1 až 4
  jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky na obdobie rokov 2010 až 2013.
  Z tejto sumy by sa malo 180 miliónov EUR využiť na podporu programu vyraďovania z prevádzky a zvyšných 120 miliónov EUR na financovanie energetickej efektívnosti a opatrení na znižovanie spotreby energie. |
| --- | --- |

(7)

Keďže sa uznáva, že prostriedky z prevádzkových príjmov určené na vyraďovanie a spracovanie rádioaktívneho odpadu nie sú dostatočné, mala by sa
  vyčleniť suma 300 miliónov EUR zo všeobecného rozpočtu Európskej únie na financovanie vyradenia
  blokov 1 až 4
  jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky na obdobie rokov 2010 až 2013.
  Z tejto sumy by sa malo 180 miliónov EUR využiť na podporu programu vyraďovania z prevádzky a zvyšných 120 miliónov EUR na financovanie energetickej efektívnosti a opatrení na znižovanie spotreby energie.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7 a (nové)

| (7a) | So zreteľom na ex-ante hodnotenie Komisie z 27. októbra 2009 (2) by sa malo 180 miliónov EUR z týchto prostriedkov použiť na pomoc týmto projektom: (1) riadenie projektov, technická podpora pri realizácii programu vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky; (2) vyplácanie platov pre expertov zamestnaných v jadrovej elektrárni Kozloduj (prevádzka, údržba, technická podpora, riadenie projektov), ktorí sa zúčastňujú na vyraďovaní blokov 1 až 4 z prevádzky; (3) príspevok na výstavbu národného zariadenia na zneškodňovanie rádioaktívneho odpadu, ktoré má rozhodujúci význam pre realizáciu programu vyraďovania z prevádzky, a to najmä na skladovanie nízko a stredne rádioaktívneho odpadu v prvých 10 rokoch uplatňovania; (4) infraštruktúra danej lokality a spracovanie odpadu z demontáže (okrem iného pridelením ďalších prostriedkov na projekty, ktoré sú už v procese výberového konania). Posilnenie infraštruktúry lokality uvedené v projekte 4 smie zahŕňať iba opatrenia súvisiace s vyradením blokov 1 až 4 z prevádzky. |
| --- | --- |

(7a)

So zreteľom na ex-ante hodnotenie Komisie z 27. októbra 2009 (2) by sa malo 180 miliónov EUR z týchto prostriedkov použiť na pomoc týmto projektom: (1) riadenie projektov, technická podpora pri realizácii programu vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky; (2) vyplácanie platov pre expertov zamestnaných v jadrovej elektrárni Kozloduj (prevádzka, údržba, technická podpora, riadenie projektov), ktorí sa zúčastňujú na vyraďovaní blokov 1 až 4 z prevádzky; (3) príspevok na výstavbu národného zariadenia na zneškodňovanie rádioaktívneho odpadu, ktoré má rozhodujúci význam pre realizáciu programu vyraďovania z prevádzky, a to najmä na skladovanie nízko a stredne rádioaktívneho odpadu v prvých 10 rokoch uplatňovania; (4) infraštruktúra danej lokality a spracovanie odpadu z demontáže (okrem iného pridelením ďalších prostriedkov na projekty, ktoré sú už v procese výberového konania). Posilnenie infraštruktúry lokality uvedené v projekte 4 smie zahŕňať iba opatrenia súvisiace s vyradením blokov 1 až 4 z prevádzky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| (8) | Rozpočtové prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie vyčlenené na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky by nemali viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o spoločnosti dodávajúce energiu na trh s energiou v Únii. Tieto rozpočtové prostriedky by sa mali použiť aj na
  finančné opatrenia určené na kompenzáciu straty výrobnej kapacity
  v súlade s acquis. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie vyčlenené na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky by nemali viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o spoločnosti dodávajúce energiu na trh s energiou v Únii. Tieto rozpočtové prostriedky by sa mali použiť aj na
  finančné opatrenia určené na kompenzáciu straty výrobnej kapacity
  v súlade s acquis.

| (8) | Rozpočtové prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie vyčlenené na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky by nemali viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o spoločnosti dodávajúce energiu na trh s energiou v Únii. Tieto rozpočtové prostriedky by sa mali použiť aj na
  financovanie opatrení na zvyšovanie energetickej efektívnosti a znižovanie spotreby energie
  v súlade s acquis
  a pravidlami fungovania spoločného európskeho trhu s energiou
  . |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie vyčlenené na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky by nemali viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o spoločnosti dodávajúce energiu na trh s energiou v Únii. Tieto rozpočtové prostriedky by sa mali použiť aj na
  financovanie opatrení na zvyšovanie energetickej efektívnosti a znižovanie spotreby energie
  v súlade s acquis
  a pravidlami fungovania spoločného európskeho trhu s energiou
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| (10) | Úlohy EBOR zahŕňajú správu verejných finančných prostriedkov vyčlenených na programy vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky
  a monitorovania finančného riadenia
  týchto programov s cieľom optimalizovať využívanie verejných peňazí. Okrem toho EBOR plní rozpočtové úlohy, ktorými ju poveruje Komisia v súlade s požiadavkami článku 53 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

(10)

Úlohy EBOR zahŕňajú správu verejných finančných prostriedkov vyčlenených na programy vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky
  a monitorovania finančného riadenia
  týchto programov s cieľom optimalizovať využívanie verejných peňazí. Okrem toho EBOR plní rozpočtové úlohy, ktorými ju poveruje Komisia v súlade s požiadavkami článku 53 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

| (10) | Úlohy EBOR zahŕňajú správu verejných finančných prostriedkov vyčlenených na programy vyraďovania
  tých blokov
  jadrových elektrární z prevádzky,
  na ktoré sa vzťahujú dohody o odstavení nadväzujúce na pristúpenie. EBOR monitoruje finančné riadenie
  týchto programov s cieľom optimalizovať využívanie verejných peňazí. Okrem toho EBOR plní rozpočtové úlohy, ktorými ju poveruje Komisia v súlade s požiadavkami článku 53d nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

(10)

Úlohy EBOR zahŕňajú správu verejných finančných prostriedkov vyčlenených na programy vyraďovania
  tých blokov
  jadrových elektrární z prevádzky,
  na ktoré sa vzťahujú dohody o odstavení nadväzujúce na pristúpenie. EBOR monitoruje finančné riadenie
  týchto programov s cieľom optimalizovať využívanie verejných peňazí. Okrem toho EBOR plní rozpočtové úlohy, ktorými ju poveruje Komisia v súlade s požiadavkami článku 53d nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| (11) | S cieľom zabezpečiť čo najvyššiu efektívnosť pri vyraďovaní jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky by sa mali využívať čo najkvalitnejšie dostupné technické odborné znalosti a malo by sa náležite prihliadať na povahu a technologické špecifikácie blokov, ktoré sa majú odstaviť. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom zabezpečiť čo najvyššiu efektívnosť pri vyraďovaní jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky by sa mali využívať čo najkvalitnejšie dostupné technické odborné znalosti a malo by sa náležite prihliadať na povahu a technologické špecifikácie blokov, ktoré sa majú odstaviť.

| (11) | S cieľom zabezpečiť čo najvyššiu efektívnosť
  a minimalizovať prípadný vplyv na životné prostredie
  pri vyraďovaní
  blokov 1 až 4
  jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky by sa mali využívať čo najkvalitnejšie dostupné technické odborné znalosti a malo by sa náležite prihliadať na povahu a technologické špecifikácie blokov, ktoré sa majú odstaviť. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom zabezpečiť čo najvyššiu efektívnosť
  a minimalizovať prípadný vplyv na životné prostredie
  pri vyraďovaní
  blokov 1 až 4
  jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky by sa mali využívať čo najkvalitnejšie dostupné technické odborné znalosti a malo by sa náležite prihliadať na povahu a technologické špecifikácie blokov, ktoré sa majú odstaviť.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 a (nové)

| (11a) | Na zabezpečenie prístupu k informáciám, účasti verejnosti a transparentnosti by členské štáty počas vyraďovania jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky mali prijať všetky príslušné opatrenia na splnenie záväzkov ustanovených v medzinárodných dohovoroch, ktoré už ustanovujú potrebné požiadavky vo vnútroštátnom, medzinárodnom alebo cezhraničnom kontexte, napríklad Aarhuský dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia z 25. júna 1998 (3). |
| --- | --- |

(11a)

Na zabezpečenie prístupu k informáciám, účasti verejnosti a transparentnosti by členské štáty počas vyraďovania jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky mali prijať všetky príslušné opatrenia na splnenie záväzkov ustanovených v medzinárodných dohovoroch, ktoré už ustanovujú potrebné požiadavky vo vnútroštátnom, medzinárodnom alebo cezhraničnom kontexte, napríklad Aarhuský dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia z 25. júna 1998 (3).

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| (12) | Vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa uskutoční v súlade s právnymi predpismi o životnom prostredí, najmä so smernicou Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. |
| --- | --- |

(12)

Vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa uskutoční v súlade s právnymi predpismi o životnom prostredí, najmä so smernicou Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie.

| (12) | Vyradenie
  blokov 1 až 4
  jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa uskutoční v súlade
  s ustanoveniami bulharských vnútroštátnych právnych predpisov, licenčnými podmienkami a tiež v súlade
  s právnymi predpismi o životnom prostredí, najmä so smernicou Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. |
| --- | --- |

(12)

Vyradenie
  blokov 1 až 4
  jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa uskutoční v súlade
  s ustanoveniami bulharských vnútroštátnych právnych predpisov, licenčnými podmienkami a tiež v súlade
  s právnymi predpismi o životnom prostredí, najmä so smernicou Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| (12a) | Činnosti spojené s vyraďovaním jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa uskutočnia v súlade so základným cieľom ochrany pracovníkov a širokej verejnosti pred škodlivým účinkom ionizujúceho žiarenia podľa platných právnych predpisov, predovšetkým smernice Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia (4), aby sa zaručila najvyššia úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov a širokej verejnosti. Zmierňujúce opatrenia v sektore energetiky v podobe energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov by mala podporiť osobitná bulharská vnútroštátna stratégia. |
| --- | --- |

(12a)

Činnosti spojené s vyraďovaním jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa uskutočnia v súlade so základným cieľom ochrany pracovníkov a širokej verejnosti pred škodlivým účinkom ionizujúceho žiarenia podľa platných právnych predpisov, predovšetkým smernice Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia (4), aby sa zaručila najvyššia úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov a širokej verejnosti. Zmierňujúce opatrenia v sektore energetiky v podobe energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov by mala podporiť osobitná bulharská vnútroštátna stratégia.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 b (nové)

| (12b) | Zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti vo vzťahu k prideleným prostriedkom by sa mali zabezpečiť prostredníctvom hodnotiacich auditov a auditov výkonnosti programov financovaných v minulosti. |
| --- | --- |

(12b)

Zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti vo vzťahu k prideleným prostriedkom by sa mali zabezpečiť prostredníctvom hodnotiacich auditov a auditov výkonnosti programov financovaných v minulosti.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| (13a) | Články 53d, 108a a 165 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a články 35 a 43 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (6), stanovujú podmienky, ktoré sa majú zohľadňovať na základe metódy spoločného rozpočtového hospodárenia. |
| --- | --- |

(13a)

Články 53d, 108a a 165 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a články 35 a 43 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (6), stanovujú podmienky, ktoré sa majú zohľadňovať na základe metódy spoločného rozpočtového hospodárenia.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 b (nové)

| (13b) | Prípad jadrovej elektrárne Kozloduj by sa mal používať ako príklad a Komisia by mala na účely analýzy a odhadovania nákladov budúceho vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky vypracovať úplný a presný rozpočet vyraďovania z prevádzky. |
| --- | --- |

(13b)

Prípad jadrovej elektrárne Kozloduj by sa mal používať ako príklad a Komisia by mala na účely analýzy a odhadovania nákladov budúceho vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky vypracovať úplný a presný rozpočet vyraďovania z prevádzky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Článok 1

Týmto nariadením sa ustanovuje program, ktorý určuje podrobné pravidlá na poskytnutie finančného príspevku Spoločenstva určeného na vyradenie blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky a na riešenie následkov ich odstavenia v Bulharsku (ďalej len „program Kozloduj“).

Týmto nariadením sa ustanovuje program, ktorý určuje podrobné pravidlá na poskytnutie finančného príspevku Spoločenstva určeného na
  pokračujúci proces vyraďovania blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky a na riešenie následkov ich
  predčasného
  odstavenia v Bulharsku,
  ktoré sa týkajú životného prostredia, hospodárstva a bezpečnosti dodávok v regióne
  (ďalej len „program Kozloduj“).

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Článok 2

Príspevok Spoločenstva na program Kozloduj sa udeľuje s cieľom poskytnúť finančnú podporu opatrení spojených s vyradením jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, opatrení zameraných na skvalitnenie životného prostredia v súlade s acquis a na modernizáciu
  konvenčnej
  výrobnej kapacity, ktorou sa nahradí výrobná kapacita štyroch reaktorov jadrovej elektrárne Kozloduj, ako aj na ďalšie opatrenia, ktoré vyplývajú z rozhodnutia odstaviť a vyradiť
  túto elektráreň
  z prevádzky a ktoré prispejú k nevyhnutnej reštrukturalizácii, skvalitneniu životného prostredia a modernizácii výrobného, prenosového a distribučného energetického sektora v Bulharsku, ako aj k zlepšeniu zabezpečenia dodávok energie
  a
  energetickej efektívnosti v Bulharsku.

Príspevok Spoločenstva na program Kozloduj sa
  v prvom rade
  udeľuje s cieľom poskytnúť finančnú podporu opatreniam spojeným s vyradením
  blokov 1 až 4
  jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky.
  Mal by sa použiť aj na podporu
  opatrení zameraných na skvalitnenie životného prostredia v súlade s acquis a na modernizáciu výrobnej kapacity, ktorou sa nahradí výrobná kapacita štyroch reaktorov jadrovej elektrárne Kozloduj, ako aj na ďalšie opatrenia, ktoré vyplývajú z rozhodnutia odstaviť a vyradiť
  tieto bloky
  z prevádzky a ktoré prispejú k nevyhnutnej reštrukturalizácii, skvalitneniu životného prostredia a modernizácii
  a posilneniu
  výrobného, prenosového a distribučného energetického sektora v Bulharsku, ako aj k zlepšeniu bezpečnosti a zvýšeniu úrovne
  dodávok energie, energetickej efektívnosti
  a využívania energie z obnoviteľných zdrojov
  v Bulharsku
  , a súčasne na podporu opatrení na zníženie spotreby energie a podporu obnoviteľných zdrojov energie. Finančná podpora sa môže poskytovať aj s cieľom zmierniť sociálne a ekonomické dôsledky zmeny v postihnutých komunitách, napríklad vytvorením nových trvalo udržateľných pracovných miest a priemyselných odvetví.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Článok 3 - odsek 1

1.   Finančná referenčná suma potrebná na realizáciu programu Kozloduj na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 je 300 miliónov EUR.

1.   Finančná referenčná suma
  v zmysle bodu 38 MID zo 17. mája 2006, ktorá je
  potrebná na realizáciu programu Kozloduj na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013, je 300 miliónov EUR.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 2

2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančných výhľadov.

2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančných výhľadov
  a v súlade s požiadavkami procesu vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Článok 3 - odsek 3

3.   Výška rozpočtových prostriedkov vyčlenených na program Kozloduj sa
  môže revidovať
  v priebehu obdobia od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 tak, aby sa zohľadnil pokrok dosiahnutý pri realizácii programu a aby sa zabezpečilo, že plánovanie a prideľovanie prostriedkov sa zakladá na skutočných platobných potrebách a absorpčnej kapacite.

3.   Výška rozpočtových prostriedkov vyčlenených na program Kozloduj sa každoročne
  zreviduje
  v priebehu obdobia od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 tak, aby sa zohľadnil pokrok dosiahnutý pri realizácii programu
  a dlhodobý vplyv a dôsledky, ktoré pre životné prostredie, hospodárstvo a bezpečnosť dodávok vyplývajú z predčasného odstavenia blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj,
  a aby sa zabezpečilo to, že plánovanie a prideľovanie prostriedkov sa zakladá na skutočných platobných potrebách a absorpčnej kapacite.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2

2.   Opatrenia realizované v rámci programu Kozloduj sa prijímajú v súlade s článkom 8 ods. 2.

2.   Opatrenia realizované v rámci programu Kozloduj sa prijímajú v súlade s článkom 8 ods. 2.
  Tieto opatrenia budú v súlade s predpismi EÚ o verejnom obstarávaní.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 1

1.   Komisia
  má právo vykonávať audit využívania prostriedkov finančnej pomoci
  , a to buď priamo svojimi pracovníkmi, alebo prostredníctvom akejkoľvek ňou poverenej externej organizácie. Takéto audity sa môžu vykonávať počas obdobia platnosti dohody medzi Spoločenstvom a EBOR o poskytovaní finančných prostriedkov Spoločenstva Medzinárodnému fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky a počas piatich rokov od dátumu vyplatenia zostatku. Zistenia auditu môžu prípadne viesť k rozhodnutiu Komisie o vymáhaní.

1.   Komisia
  monitoruje využívanie pomoci a môže si nechať vypracovať jeho audit
  , a to buď priamo svojimi pracovníkmi, alebo prostredníctvom akejkoľvek ňou poverenej externej organizácie. Takéto audity sa môžu vykonávať počas obdobia platnosti dohody medzi Spoločenstvom a EBOR o poskytovaní finančných prostriedkov Spoločenstva Medzinárodnému fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky
  v súlade s predpismi Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu a Medzinárodnej energetickej agentúry
  a počas piatich rokov od dátumu vyplatenia zostatku. Zistenia auditu môžu prípadne viesť k rozhodnutiu Komisie o vymáhaní.
  Tieto audity a všetky ostatné hodnotenia sa budú financovať mimo rámca rozpočtu na finančnú pomoc určenú na vyraďovanie.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 - pododsek 1

2.   Pracovníci Komisie, ako aj ňou poverené externé osoby majú náležité právo prístupu najmä do priestorov príjemcu finančnej pomoci a tiež ku všetkým potrebným informáciám (aj v elektronickej podobe), aby mohli vykonávať uvedené audity.

2.   Pracovníci Komisie, ako aj ňou poverené externé osoby majú náležité právo prístupu najmä do priestorov príjemcu finančnej pomoci a tiež ku všetkým potrebným informáciám (aj v elektronickej podobe), aby mohli vykonávať uvedené audity.
  V rámci auditov sa skúma aj dosiahnutá fáza pri vydávaní povolení na vyradenie z prevádzky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – pododsek 2

Dvor audítorov
  má
  rovnaké práva ako Komisia, najmä pokiaľ ide o prístup.

Dvor audítorov
  a Európsky parlament majú
  rovnaké práva ako Komisia, najmä pokiaľ ide o prístup.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Článok 7

Komisia zabezpečí vykonanie tohto nariadenia a bude pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu a Rade. Vykoná
  strednodobé preskúmanie
  , ako sa ustanovuje v článku 3 ods. 3.

Komisia zabezpečí vykonanie tohto nariadenia a bude pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu a Rade
  o využívaní finančných prostriedkov a o vykonaných činnostiach
  . Vykoná
  hodnotenie v polovici obdobia a následné hodnotenie
  , ako sa ustanovuje v článku 3 ods. 3
  , a podá o nich správu Európskemu parlamentu
  .

Súčasťou následného hodnotenia je celkový a presný rozpočet nákladov na vyradenie jadrovej elektrárne z prevádzky, aby sa dali plánovať náklady na budúce vyraďovanie z prevádzky. Súčasťou bude tiež analýza ekonomických, spoločenských a environmentálnych nákladov so zameraním na dosah zvyškovej voľnej radiácie a dôsledky pre bezpečnosť dodávok.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Článok 7 a (nový)

Článok 7a

Komisia pred podpísaním dohody o príspevkoch vykoná hodnotenie súladu podľa medzinárodne uznaných noriem aspoň na úrovni postupov EBOR v oblasti účtovníctva, auditov, vnútornej kontroly a obstarávania.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  
  SEK(2009)1431.

(3)  

  Ú. v. EÚ L 124, 17.5.2005, s. 1.

(4)  

  Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1.

(5)  

  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

(6)  

  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1.

---