# Официален вестник C 247/2011

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2011.247.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 247 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5425 август 2011 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2011.247.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 247

Издание на български език

Информация и известия

Година 5425 август 2011 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 247/01 | Обменен курс на еврото | 1 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО |
| | Надзорен орган на ЕАСТ |
| 2011/C 247/02 | Информационно известие от Надзорния орган на ЕАСТ въз основа на член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността — Налагане на задължение за предоставяне на обществена услуга по отношение на редовни въздушни линии в Норвегия | 2 |
| 2011/C 247/03 | Информационно известие от Надзорния орган на ЕАСТ въз основа на член 17, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността — Покана за участие в търг за обслужване на редовни въздушни линии съгласно задълженията за предоставяне на обществена услуга в Норвегия | 3 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2011/C 247/01

Обменен курс на еврото

1

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО

Надзорен орган на ЕАСТ

2011/C 247/02

Информационно известие от Надзорния орган на ЕАСТ въз основа на член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността — Налагане на задължение за предоставяне на обществена услуга по отношение на редовни въздушни линии в Норвегия

2

2011/C 247/03

Информационно известие от Надзорния орган на ЕАСТ въз основа на член 17, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността — Покана за участие в търг за обслужване на редовни въздушни линии съгласно задълженията за предоставяне на обществена услуга в Норвегия

3

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 247/04 | Покана за представяне на предложения — Програма Култура (2007—2013 г.) — Изпълнение на дейностите по програмата: проекти за многогодишно сътрудничество; мерки за сътрудничество; специални дейности (трети страни); и подкрепа на органи, действащи на европейско равнище в областта на културата | 4 |
| | ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 247/05 | Известие за изтичане на срока на действие на някои антидъмпингови мерки | 10 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 247/06 | Публикация на заявка за промени съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 11 |

V   Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска комисия

2011/C 247/04

Покана за представяне на предложения — Програма Култура (2007—2013 г.) — Изпълнение на дейностите по програмата: проекти за многогодишно сътрудничество; мерки за сътрудничество; специални дейности (трети страни); и подкрепа на органи, действащи на европейско равнище в областта на културата

4

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА

Европейска комисия

2011/C 247/05

Известие за изтичане на срока на действие на някои антидъмпингови мерки

10

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2011/C 247/06

Публикация на заявка за промени съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

11

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 25.8.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/1

---

Обменен курс на еврото (1)

24 август 2011 година

2011/C 247/01

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,4433 |
| JPY | японска йена | 110,51 |
| DKK | датска крона | 7,4499 |
| GBP | лира стерлинг | 0,87710 |
| SEK | шведска крона | 9,1234 |
| CHF | швейцарски франк | 1,1403 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,8425 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 24,488 |
| HUF | унгарски форинт | 272,05 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7093 |
| PLN | полска злота | 4,1566 |
| RON | румънска лея | 4,2570 |
| TRY | турска лира | 2,5665 |
| AUD | австралийски долар | 1,3767 |
| CAD | канадски долар | 1,4266 |
| HKD | хонконгски долар | 11,2517 |
| NZD | новозеландски долар | 1,7403 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7400 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 562,05 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 10,4087 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,2205 |
| HRK | хърватска куна | 7,4653 |
| IDR | индонезийска рупия | 12 351,89 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,2945 |
| PHP | филипинско песо | 61,186 |
| RUB | руска рубла | 41,7525 |
| THB | тайландски бат | 43,198 |
| BRL | бразилски реал | 2,3132 |
| MXN | мексиканско песо | 17,9411 |
| INR | индийска рупия | 66,3990 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,4433

JPY

японска йена

110,51

DKK

датска крона

7,4499

GBP

лира стерлинг

0,87710

SEK

шведска крона

9,1234

CHF

швейцарски франк

1,1403

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,8425

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

24,488

HUF

унгарски форинт

272,05

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7093

PLN

полска злота

4,1566

RON

румънска лея

4,2570

TRY

турска лира

2,5665

AUD

австралийски долар

1,3767

CAD

канадски долар

1,4266

HKD

хонконгски долар

11,2517

NZD

новозеландски долар

1,7403

SGD

сингапурски долар

1,7400

KRW

южнокорейски вон

1 562,05

ZAR

южноафрикански ранд

10,4087

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,2205

HRK

хърватска куна

7,4653

IDR

индонезийска рупия

12 351,89

MYR

малайзийски рингит

4,2945

PHP

филипинско песо

61,186

RUB

руска рубла

41,7525

THB

тайландски бат

43,198

BRL

бразилски реал

2,3132

MXN

мексиканско песо

17,9411

INR

индийска рупия

66,3990

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО

Надзорен орган на ЕАСТ

| 25.8.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/2

---

Информационно известие от Надзорния орган на ЕАСТ въз основа на член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността

Налагане на задължение за предоставяне на обществена услуга по отношение на редовни въздушни линии в Норвегия

2011/C 247/02

| Държава-членка | Норвегия |
| --- | --- |
| Засегнати маршрути | 1. | Lakselv—Tromsø и обратно |

Държава-членка

Норвегия

Засегнати маршрути

1.

Lakselv—Tromsø и обратно

| 2. | Andenes—Bodø и обратно, Andenes—Tromsø и обратно |
| --- | --- |

2.

Andenes—Bodø и обратно, Andenes—Tromsø и обратно

| 3. | Harstad/Narvik—Tromsø и обратно |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik—Tromsø и обратно

| 4. | Svolvær—Bodø и обратно |
| --- | --- |

4.

Svolvær—Bodø и обратно

| 5. | Leknes—Bodø и обратно |
| --- | --- |

5.

Leknes—Bodø и обратно

| 6. | Røst—Bodø и обратно |
| --- | --- |

6.

Røst—Bodø и обратно

| 7. | Narvik (Framnes)—Bodø и обратно |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)—Bodø и обратно

| 8. | Brønnøysund—Bodø и обратно, Bronnøysund—Trondheim и обратно |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund—Bodø и обратно, Bronnøysund—Trondheim и обратно

| 9. | Sandnessjøen—Bodø и обратно, Sandnessjøen—Trondheim и обратно |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen—Bodø и обратно, Sandnessjøen—Trondheim и обратно

| 10. | Mo i Rana—Bodø и обратно, Mo i Rana—Trondheim и обратно |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana—Bodø и обратно, Mo i Rana—Trondheim и обратно

| 11. | Mosjøen—Bodø и обратно, Mosjøen—Trondheim и обратно |
| --- | --- |

11.

Mosjøen—Bodø и обратно, Mosjøen—Trondheim и обратно

| 12. | Namsos—Trondheim и обратно, Rørvik—Trondheim и обратно |
| --- | --- |

12.

Namsos—Trondheim и обратно, Rørvik—Trondheim и обратно

| 13. | Florø—Oslo и обратно, Florø—Bergen и обратно |
| --- | --- |

13.

Florø—Oslo и обратно, Florø—Bergen и обратно

| 14. | Førde—Oslo и обратно, Førde—Bergen и обратно |
| --- | --- |

14.

Førde—Oslo и обратно, Førde—Bergen и обратно

| 15. | Sogndal—Oslo и обратно, Sogndal—Bergen и обратно |
| --- | --- |

15.

Sogndal—Oslo и обратно, Sogndal—Bergen и обратно

| 16. | Sandane—Oslo и обратно, Sandane—Bergen и обратно |
| --- | --- |

16.

Sandane—Oslo и обратно, Sandane—Bergen и обратно

| 17. | Ørsta-Volda—Oslo и обратно, Ørsta-Volda—Bergen и обратно |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda—Oslo и обратно, Ørsta-Volda—Bergen и обратно

| 18. | Fagernes—Oslo и обратно |
| --- | --- |

18.

Fagernes—Oslo и обратно

| 19. | Røros—Oslo и обратно |
| --- | --- |

19.

Røros—Oslo и обратно

Дата на влизане в сила на задълженията за предоставяне на обществена услуга

1 април 2012 г.

Адрес, на който може да бъде получена съответната информация и/или документация, свързана със задължението за предоставяне на обществена услуга

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Тел. +47 22248353 |
| Факс +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Тел. +47 22248353

Факс +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 25.8.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/3

---

Информационно известие от Надзорния орган на ЕАСТ въз основа на член 17, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за извършване на въздухоплавателни услуги в Общността

Покана за участие в търг за обслужване на редовни въздушни линии съгласно задълженията за предоставяне на обществена услуга в Норвегия

2011/C 247/03

| Държава-членка | Норвегия |
| --- | --- |
| Маршрути | 1. | Lakselv—Tromsø—Lakselv |

Държава-членка

Норвегия

Маршрути

1.

Lakselv—Tromsø—Lakselv

| 2. | Andenes—Bodø—Andenes, Andenes—Tromsø—Andenes |
| --- | --- |

2.

Andenes—Bodø—Andenes, Andenes—Tromsø—Andenes

| 3. | Harstad/Narvik—Tromsø—Harstad/Narvik |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik—Tromsø—Harstad/Narvik

| 4. | Svolvær—Bodø—Svolvær |
| --- | --- |

4.

Svolvær—Bodø—Svolvær

| 5. | Leknes—Bodø—Leknes |
| --- | --- |

5.

Leknes—Bodø—Leknes

| 6. | Røst—Bodø—Røst |
| --- | --- |

6.

Røst—Bodø—Røst

| 7. | Narvik (Framnes)—Bodø—Narvik (Framnes) |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)—Bodø—Narvik (Framnes)

| 8. | Brønnøysund—Bodø—Brønnøysund, Brønnøysund—Trondheim—Brønnøysund |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund—Bodø—Brønnøysund, Brønnøysund—Trondheim—Brønnøysund

| 9. | Brønnøysund—Bodø—Brønnøysund, Brønnøysund—Trondheim—Brønnøysund |
| --- | --- |

9.

Brønnøysund—Bodø—Brønnøysund, Brønnøysund—Trondheim—Brønnøysund

| 10. | Mo i Rana—Bodø—Mo i Rana, Mo i Rana—Trondheim Mo i Rana |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana—Bodø—Mo i Rana, Mo i Rana—Trondheim Mo i Rana

| 11. | Mosjøen—Bodø—Mosjøen, Mosjøen—Trondheim—Mosjøen |
| --- | --- |

11.

Mosjøen—Bodø—Mosjøen, Mosjøen—Trondheim—Mosjøen

| 12. | Namsos—Trondheim—Namsos, Rørvik—Trondheim—Rørvik |
| --- | --- |

12.

Namsos—Trondheim—Namsos, Rørvik—Trondheim—Rørvik

| 13. | Florø—Oslo—Florø, Florø—Bergen—Florø |
| --- | --- |

13.

Florø—Oslo—Florø, Florø—Bergen—Florø

| 14. | Førde—Oslo—Førde, Førde—Bergen—Førde |
| --- | --- |

14.

Førde—Oslo—Førde, Førde—Bergen—Førde

| 15. | Sogndal—Oslo—Sogndal, Sogndal—Bergen—Sogndal |
| --- | --- |

15.

Sogndal—Oslo—Sogndal, Sogndal—Bergen—Sogndal

| 16. | Sandane—Oslo—Sandane., Sandane—Bergen—Sandane |
| --- | --- |

16.

Sandane—Oslo—Sandane., Sandane—Bergen—Sandane

| 17. | Ørsta-Volda—Oslo—Volda—Ørsta, Ørsta-Volda—Bergen—Volda—Ørsta |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda—Oslo—Volda—Ørsta, Ørsta-Volda—Bergen—Volda—Ørsta

| 18. | Fagernes—Oslo—Fagernes |
| --- | --- |

18.

Fagernes—Oslo—Fagernes

| 19. | Røros—Oslo—Røros |
| --- | --- |

19.

Røros—Oslo—Røros

Срок на действие на договорите

За маршрути 1—12: 1 април 2012 г.—31 март 2017 г.

За маршрути 13—19: 1 април 2012 г.—31 март 2016 г.

Краен срок за представяне на тръжни оферти

25 октомври 2011 г.

Адрес, на който могат да бъдат получени текстът на поканата за участие в търга и съответната информация и/или документация, свързани с публичния търг и със задължението за предоставяне на обществена услуга

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Тел. +47 22248353 |
| Факс +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Тел. +47 22248353

Факс +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска комисия

| 25.8.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/4

---

Покана за представяне на предложения — Програма „Култура“ (2007—2013 г.)

Изпълнение на дейностите по програмата: проекти за многогодишно сътрудничество; мерки за сътрудничество; специални дейности (трети страни); и подкрепа на органи, действащи на европейско равнище в областта на културата

2011/C 247/04

УВОД

Настоящата покана за представяне на предложения е на основание Решение No 1855/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно създаване на програма „Култура“ (2007—2013 г.) (1), наричана за кратко програма „Култура“. Подробните условия на настоящата покана за представяне на предложения са изложени в Ръководството за програма „Култура“ (2007—2013 г.), публикувано на интернет страницата Europa (вж. точка VIII). Ръководството представляват неразделна част от настоящата покана за представяне на предложения.

I.   Цели

Програма „Култура“ е създадена с цел укрепване на културната сфера, споделяна от европейците и основаваща се на общо културно наследство чрез развитие на културно сътрудничество между културните субекти от страните участнички в програмата (2) с цел поощряване на създаването на европейско гражданство.

Трите специфични цели на програмата са:

| — | насърчаване на транснационалната мобилност на участниците в областта на културата, |
| --- | --- |

—

насърчаване на транснационалната мобилност на участниците в областта на културата,

| — | поощряване на транснационалното движение на произведения на изкуството и на културни и художествени произведения, |
| --- | --- |

—

поощряване на транснационалното движение на произведения на изкуството и на културни и художествени произведения,

| — | поощряване на междукултурния диалог. |
| --- | --- |

—

поощряване на междукултурния диалог.

Програмата е с гъвкав интердисциплинарен подход и е ориентирана към потребностите, изразени от културните субекти в хода на публичните консултации, довели до изготвянето на проекта за програмата.

II.   Направления

Настоящата покана включва следните направления на програма „Култура“:

1.   Подкрепа на проекти за културно сътрудничество (направления 1.1, 1.2.1 и 1.3.5)

На културните организации се предоставя подкрепа на трансгранични проекти за сътрудничество и за създаване и изпълнение на културни и творчески дейности.

Основната цел на това направление е да се подпомага сътрудничеството между организации като театри, музеи, професионални сдружения, научноизследователски центрове, университети, културни институти и обществени органи от различни страни, които участват в програма „Култура“, така че различните сектори да работят съвместно и да разширят своята културна и творческа дейност отвъд досегашните граници.

Направлението е разделено в три категории, които са описани подробно по-долу.

Направление 1.1:   Проекти за многогодишно сътрудничество (от три до пет години)

Първата категория е насочена към засилване на многогодишните транснационални културни връзки чрез насърчаване на минимален брой от шест културни субекта от най-малко шест страни участнички в програмата за сътрудничество и работа в рамките на различни сектори и между тях за развитие на съвместни културни дейности за период от три до пет години. Наличните средства са в границите между 200 000 EUR минимум и 500 000 EUR максимум за година, но подкрепата на Европейския съюз не може да надвишава 50 % от общите допустими разходи. Финансирането има за цел да подпомогне установяването или разширяването на географския обхват на даден проект и да го направи устойчив след периода на финансиране.

Направление 1.2.1:   Проекти за сътрудничество (до 24 месеца)

Втората категория се отнася до дейности, които се осъществяват от най-малко три културни субекта, работещи в един или различни сектори, от най-малко три участващи страни с максимална продължителност две години. Насърчават се дейности, които изследват начини за дългосрочно сътрудничество. Наличните средства са между 5 000 EUR и 200 000 EUR, но подкрепата на Европейския съюз не може да надвишава 50 % от общите допустими разходи.

Направление 1.3.5:   Специални действия за сътрудничестро с трети страни (до 24 месеца)

Третата категория има за цел подкрепа на проекти за културно сътрудничество, целящи насърчаване на културен обмен между страните участнички в програмата и трети страни, които са сключили споразумение за асоцииране или сътрудничество с Европейския съюз, при условие че последното съдържа културни клаузи. Всяка година една или няколко трети страни се избира(т) за конкретната година. Страната или страните се публикуват всяка година на интернет страницата на програмата (вж. точка VII) в подходящ срок преди крайния срок за подаване на заявления.

Действието трябва да има конкретно измерение на международно сътрудничество. Проектите за сътрудничество обхващат най-малко три културни субекта от най-малко три участващи страни и предвиждат културно сътрудничество с най-малко една организация от избраната трета страна и/или културни дейности, осъществени в избраната трета страна. Наличните средства са между 50 000 и максимум 200 000 EUR, но подкрепата на Европейския съюз не може да надвишава 50 % от общите допустими разходи.

2.   Проекти за превод на литература (до 24 месеца) (направление 1.2.2)

Това направление се отнася до подкрепата на проекти за превод. Подкрепата на Европейския съюз за превод на литература е насочена към увеличаване на познанията за литературата и литературното наследство на европейските страни чрез насърчаване на обмена на литературни творби между страните. На издателствата се отпускат помощи за превод на публикации и литературни творби от един европейски език на друг европейски език. Наличните средства са между 2 000 EUR и 60 000 EUR, но подкрепата на Европейския съюз не може да надвишава 50 % от общите допустими разходи.

3.   Подкрепа за европейски културни фестивали (проекти с продължителност до 12 месеца) (направление 1.3.6)

Целта на това направление е да подпомогне фестивали с европейско измерение, които имат принос към общите цели на програмата (напр. мобилност на професионалисти, движение на произведения на изкуството и междукултурен диалог).

Максималната сума на безвъзмездните средства е 100 000 EUR, които представляват най-много 60 % от допустимите разходи. Подкрепата може да се предостави за едно издание на фестивала или за три издания.

4.   Подкрепа на организации, действащи на европейско равнище в областта на културата (направление 2) (безвъзмездни средства за оперативни разходи с продължителност 12 месеца)

Културните организации, които работят или имат желание да работят на европейско равнище в областта на културата, могат да получат подкрепа за техните оперативни разходи. Това направление е насочено към организации, които насърчават чувството за обменен културен опит с действително европейско измерение.

Предоставените безвъзмездни помощи по това направление са за подпомагане на оперативните разходи, направени при постоянните дейности на организациите бенефициери. Това съществено се различава от които и да е други безвъзмездни помощи, които могат да бъдат отпускани по другите направления на програмата.

Три категории организации могат да участват по това направление:

| а) | посланици; |
| --- | --- |

а)

посланици;

| б) | мрежи за представяне и подкрепа; |
| --- | --- |

б)

мрежи за представяне и подкрепа;

| в) | платформи за структуриран диалог. |
| --- | --- |

в)

платформи за структуриран диалог.

Налични са средства в максималния предел в зависимост от категорията, за която се кандидатства, но подкрепата на Европейския съюз не може да надвишава 80 % от общите допустими разходи.

5.   Проекти за сътрудничество между организации, участващи в анализа на културната политика (до 24 месеца) (направление 3.2)

Тази категория се стреми да подкрепя проекти за сътрудничество между частни или публични организации (напр. културни отдели от централното или регионалното управление или от местното самоуправление, културни обсерватории или фондации, факултети на университети, специализирани в обучението на културни дейности, професионални организации и мрежи), които притежават пряк и практически опит за анализи, оценяване или изчисляване на въздействието на културните политики на местно, регионално, национално и/или европейско ниво, свързани с една или повече от 3-те цели на Европейската програма за (3):

| — | насърчаване на културното многообразие и междукултурния диалог, |
| --- | --- |

—

насърчаване на културното многообразие и междукултурния диалог,

| — | насърчаване на културата като катализатор на творчество в рамките на Лисабонската стратегия за растеж и работни места, |
| --- | --- |

—

насърчаване на културата като катализатор на творчество в рамките на Лисабонската стратегия за растеж и работни места,

| — | насърчаване на културата като жизненоважен елемент в международните отношения на Европейския съюз при прилагане на Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване (4). |
| --- | --- |

—

насърчаване на културата като жизненоважен елемент в международните отношения на Европейския съюз при прилагане на Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване (4).

Действията трябва да включват най-малко три организации, които са правно установени в най-малко три страни участнички в програмата.

Максималната сума на безвъзмездните средства е 120 000 EUR, които представляват най-много 60 % от допустимите разходи.

III.   Допустими дейности и кандидати

Програмата е насочена за участие към всички категории културни дейци, при условие че организациите упражняват нестопански културни дейности. Аудиовизуални културни индустрии и дейности (включително филмови фестивали), които вече са обхванати от програма МЕДИЯ, не са допустими по програма „Култура“. При все това организации с основна дейност в сферата на аудиовизуалния сектор, упражняващи нестопанска дейност, са допустими по направление 2 на програма „Култура“, категория „Мрежи“, тъй като към програма МЕДИЯ не съществува подобна подкрепа.

Допустимите кандидати трябва:

| — | да са публични (5) или частни организации, притежаващи правосубектност, чиято основна дейност е в областта на културата (културния и творческия сектор), |
| --- | --- |

—

да са публични (5) или частни организации, притежаващи правосубектност, чиято основна дейност е в областта на културата (културния и творческия сектор),

| — | да имат седалище в една от страните участнички в програмата. |
| --- | --- |

—

да имат седалище в една от страните участнички в програмата.

Физически лица не могат да кандидатстват за помощи по тази програма.

IV.   Страни участнички в програмата

Страните участнички в настоящата програма са:

| — | държавите-членки на Европейския съюз (6), |
| --- | --- |

—

държавите-членки на Европейския съюз (6),

| — | страните от Европейското икономическо пространство (7) (Исландия, Лихтенщайн, Норвегия), |
| --- | --- |

—

страните от Европейското икономическо пространство (7) (Исландия, Лихтенщайн, Норвегия),

| — | Хърватия, Бивша югославска република Македония, Турция, Сърбия и Черна гора, Босна и Херцеговина. |
| --- | --- |

—

Хърватия, Бивша югославска република Македония, Турция, Сърбия и Черна гора, Босна и Херцеговина.

Албания може да участва, при условие че сключи меморандум за разбирателство относно участието (8).

V.   Критерии за възлагане

Направления 1.1, 1.2.1 и 1.3.5:

| — | в каква степен проектът е в състояние да създаде европейска добавена стойност, |
| --- | --- |

—

в каква степен проектът е в състояние да създаде европейска добавена стойност,

| — | съответствие на дейностите със специфичните цели на програмата, |
| --- | --- |

—

съответствие на дейностите със специфичните цели на програмата,

| — | в каква степен предложените дейности са замислени и могат да бъдат изпълнявани с отлично качество, |
| --- | --- |

—

в каква степен предложените дейности са замислени и могат да бъдат изпълнявани с отлично качество,

| — | качество на партньорството между координатора и съорганизаторите, |
| --- | --- |

—

качество на партньорството между координатора и съорганизаторите,

| — | в каква степен дейностите предизвикват резултати, чрез които се постигат целите на програмата, |
| --- | --- |

—

в каква степен дейностите предизвикват резултати, чрез които се постигат целите на програмата,

| — | в каква степен резултатите от предложените дейности са подходящо разпространени и поддържани, |
| --- | --- |

—

в каква степен резултатите от предложените дейности са подходящо разпространени и поддържани,

| — | в каква степен дейностите предизвикват дългосрочно въздействие (устойчивост), |
| --- | --- |

—

в каква степен дейностите предизвикват дългосрочно въздействие (устойчивост),

| — | измерение на международното сътрудничество (само за проектите за сътрудничество с трети страни, направление 1.3.5). |
| --- | --- |

—

измерение на международното сътрудничество (само за проектите за сътрудничество с трети страни, направление 1.3.5).

Направление 1.2.2:

| — | в каква степен проектът постига действителна европейска добавена стойност и съответствие на дейностите с целите на програмата, |
| --- | --- |

—

в каква степен проектът постига действителна европейска добавена стойност и съответствие на дейностите с целите на програмата,

| — | в каква степен предложените дейности са замислени и могат да бъдат изпълнявани с отлично качество, |
| --- | --- |

—

в каква степен предложените дейности са замислени и могат да бъдат изпълнявани с отлично качество,

| — | в каква степен резултатите от предложените дейности са подходящо разпространени и поддържани. |
| --- | --- |

—

в каква степен резултатите от предложените дейности са подходящо разпространени и поддържани.

Направление 1.3.6:

| — | европейска добавена стойност и европейско измерение на предложените дейности, |
| --- | --- |

—

европейска добавена стойност и европейско измерение на предложените дейности,

| — | качество и новаторско естество на програмата, |
| --- | --- |

—

качество и новаторско естество на програмата,

| — | въздействие върху публиката, |
| --- | --- |

—

въздействие върху публиката,

| — | участие на европейски професионалисти и качество на предвидения между тях обмен. |
| --- | --- |

—

участие на европейски професионалисти и качество на предвидения между тях обмен.

Направление 2:

| — | в каква степен работната програма и последващите дейности постигат действителна европейска добавена стойност и осигуряват европейско измерение на предложените дейности, |
| --- | --- |

—

в каква степен работната програма и последващите дейности постигат действителна европейска добавена стойност и осигуряват европейско измерение на предложените дейности,

| — | съответствие на работната програма и последващите дейности със специфичните цели на програмата, |
| --- | --- |

—

съответствие на работната програма и последващите дейности със специфичните цели на програмата,

| — | в каква степен предложената работна програма и последващите дейности са замислени и могат да бъдат успешно осъществявани с отлично качество, |
| --- | --- |

—

в каква степен предложената работна програма и последващите дейности са замислени и могат да бъдат успешно осъществявани с отлично качество,

| — | в каква степен предложената работната програма и последващите дейности могат да постигнат резултати, които въздействат на възможно най-голям брой хора, едновременно пряко и косвено, |
| --- | --- |

—

в каква степен предложената работната програма и последващите дейности могат да постигнат резултати, които въздействат на възможно най-голям брой хора, едновременно пряко и косвено,

| — | в каква степен резултатите от предложените дейности са подходящо разпространени и поддържани, |
| --- | --- |

—

в каква степен резултатите от предложените дейности са подходящо разпространени и поддържани,

| — | в каква степен дейностите могат да предизвикат достатъчно ниво на устойчивост (дългосрочни резултати и сътрудничество), а също така и да създадат условия за мултиплициране и организиране на евентуални нови дейности. |
| --- | --- |

—

в каква степен дейностите могат да предизвикат достатъчно ниво на устойчивост (дългосрочни резултати и сътрудничество), а също така и да създадат условия за мултиплициране и организиране на евентуални нови дейности.

Направление 3.2:

| — | в каква степен проектът е в състояние да създаде европейска добавена стойност, |
| --- | --- |

—

в каква степен проектът е в състояние да създаде европейска добавена стойност,

| — | съответствие на дейностите със специфичните цели на програмата във връзка с Европейската програма за култура, |
| --- | --- |

—

съответствие на дейностите със специфичните цели на програмата във връзка с Европейската програма за култура,

| — | в каква степен предложените дейности са замислени и могат да бъдат изпълнявани с отлично качество, |
| --- | --- |

—

в каква степен предложените дейности са замислени и могат да бъдат изпълнявани с отлично качество,

| — | качество на партньорството между координатора и съорганизаторите, |
| --- | --- |

—

качество на партньорството между координатора и съорганизаторите,

| — | в каква степен дейностите предизвикват резултати, чрез които се постигат целите на програмата, |
| --- | --- |

—

в каква степен дейностите предизвикват резултати, чрез които се постигат целите на програмата,

| — | в каква степен резултатите от предложените дейности са подходящо разпространени и поддържани, |
| --- | --- |

—

в каква степен резултатите от предложените дейности са подходящо разпространени и поддържани,

| — | в каква степен дейностите предизвикват дългосрочно въздействие (устойчивост). |
| --- | --- |

—

в каква степен дейностите предизвикват дългосрочно въздействие (устойчивост).

VI.   Бюджет

Програмата разполага с общ бюджет от 400 млн. EUR (9) за периода от 2007 до 2013 г. Годишните бюджетни кредити, включително за дейностите, които не са част от ръководството, могат да варират от приблизително 43 млн. EUR до около 58 млн. EUR, в зависимост от годината.

По предложение на Комисията разпределението на годишния бюджет по направления (в съответствие с приблизителните суми, посочени в настоящия документ) се одобрява от Програмната комисия.

Планиран бюджет за 2012 г. за следните направления:

| Направление 1.1: | Проекти за многогодишно сътрудничество | 20 600 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Направление 1.2.1: | Проекти за сътрудничество | 19 000 000 EUR |
| Направление 1.2.2: | Проекти за превод на литература | 2 915 371 EUR |
| Направление 1.3.5: | Проекти за сътрудничество с трети страни | 1 500 000 EUR |
| Направление 1.3.6: | Подкрепа за европейски културни фестивали | 2 700 000 EUR |
| Направление 2: | Подкрепа на организации, действащи на европейско равнище в областта на културата | 6 100 000 EUR |
| Направление 3.2: | Проекти за сътрудничество между организации, участващи в анализа на културната политика | 700 000 EUR |

Направление 1.1:

Проекти за многогодишно сътрудничество

20 600 000 EUR

Направление 1.2.1:

Проекти за сътрудничество

19 000 000 EUR

Направление 1.2.2:

Проекти за превод на литература

2 915 371 EUR

Направление 1.3.5:

Проекти за сътрудничество с трети страни

1 500 000 EUR

Направление 1.3.6:

Подкрепа за европейски културни фестивали

2 700 000 EUR

Направление 2:

Подкрепа на организации, действащи на европейско равнище в областта на културата

6 100 000 EUR

Направление 3.2:

Проекти за сътрудничество между организации, участващи в анализа на културната политика

700 000 EUR

VII.   Крайни срокове за подаване на заявления

| Направления | Краен срок за подаване |
| --- | --- |
| Направление 1.1: | Проекти за многогодишно сътрудничество | 5 октомври 2011 г. |
| Направление 1.2.1: | Проекти за сътрудничество | 5 октомври 2011 г. |
| Направление 1.2.2: | Проекти за превод на литература | 3 февруари 2012 г. |
| Направление 1.3.5: | Проекти за сътрудничество с трети страни | 3 май 2012 г. |
| Направление 1.3.6: | Подкрепа за европейски културни фестивали | 16 ноември 2011 г. |
| Направление 2: | Подкрепа на организации, действащи на европейско равнище в областта на културата | 15 септември 2011 г. |
| Направление 3.2: | Проекти за сътрудничество между организации, участващи в анализа на културната политика | 5 октомври 2011 г. |

Направления

Краен срок за подаване

Направление 1.1:

Проекти за многогодишно сътрудничество

5 октомври 2011 г.

Направление 1.2.1:

Проекти за сътрудничество

5 октомври 2011 г.

Направление 1.2.2:

Проекти за превод на литература

3 февруари 2012 г.

Направление 1.3.5:

Проекти за сътрудничество с трети страни

3 май 2012 г.

Направление 1.3.6:

Подкрепа за европейски културни фестивали

16 ноември 2011 г.

Направление 2:

Подкрепа на организации, действащи на европейско равнище в областта на културата

15 септември 2011 г.

Направление 3.2:

Проекти за сътрудничество между организации, участващи в анализа на културната политика

5 октомври 2011 г.

Ако крайният срок за подаване на заявления изтича в почивен ден или официален празник в страната на кандидата, не се допуска удължаване на срока и кандидатите трябва да вземат това предвид, когато планират подаването на заявления.

Условията за подаване на заявления и адресът са посочени в Ръководството за програма „Култура”, което можете да намерите на указаните в точка VIII уебсайтове.

VIII.   Допълнителна информация

Подробните условия за кандидатстване са изложени в Ръководството за програма „Култура“ на следните електронни адреси:

| | Генерална дирекция „Образование и култура“
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Генерална дирекция „Образование и култура“

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Изпълнителна агенция „Образование, аудиовизия и култура“
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Изпълнителна агенция „Образование, аудиовизия и култура“

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  ОВ L 372, 27.12.2006 г., стр. 1.

(2)  Вж. точка IV.

(3)  Вж. Комюникето относно Европейската програма за култура в глобализиращия се свят, COM(2007) 242 окончателно: http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_en.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  За публична организация се счита всяка организация, част от разходите на която се финансират по право от държавния бюджет — от централното или регионално управление или от местното самоуправление. Това означава, че тези разходи се финансират със средства от публичния сектор, събирани посредством данъчно облагане, глоби или такси, уредени в законодателството, без да се преминава през процедура на кандидатстване, при която да съществуава възможност исканите средства да не бъдат получени. Организациите, чието съществуване зависи от държавното финансиране и които получават субсидии всяка година, но за които съществува поне теоретичната възможност да не им бъдат отпуснати средства за дадена година, се считат за частни организации.

(6)  27-те държави-членки на Европейския съюз: Австрия, Белгия, България, Кипър, Чешка република, Дания, Естония, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Унгария, Ирландия, Италия, Латвия, Литва, Люксембург, Малта, Нидерландия, Полша, Португалия, Румъния, Словакия, Словения, Испания, Швеция, Обединено кралство.

(7)  Европейско икономическо пространство.

(8)  Допълнителната информация за новостите относно третите страни се обявява на интернет страницата на Изпълнителната агенция: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Страните участнички в програмата, които не са членки на Европейския съюз, също имат принос в бюджета на програмата.

---

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА

Европейска комисия

| 25.8.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/10

---

Известие за изтичане на срока на действие на някои антидъмпингови мерки

2011/C 247/05

Тъй като след публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (1) не бе подадено надлежно обосновано искане за преразглеждане, Комисията уведомява, че срокът на действие на посочената по-долу антидъмпингова мярка скоро ще изтече.

Настоящото известие се публикува в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (2).

| Продукт | Държава(и) на произход или износ | Мерки | Позоваване | Дата на изтичане на срока на действие (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Силициев карбид | Китайска народна република | Антидъмпингово мито | Регламент (ЕО) No 1264/2006 на Съвета
  (ОВ L 232, 25.8.2006 г., стр. 1) | 26.8.2011 г. |

Продукт

Държава(и) на произход или износ

Мерки

Позоваване

Дата на изтичане на срока на действие (3)

Силициев карбид

Китайска народна република

Антидъмпингово мито

Регламент (ЕО) No 1264/2006 на Съвета

(ОВ L 232, 25.8.2006 г., стр. 1)

26.8.2011 г.

---

(1)  ОВ C 19, 20.1.2011 г., стр. 8.

(2)  ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 51.

(3)  Срокът на действие на мярката изтича в полунощ на датата, посочена в тази колона.

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 25.8.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/11

---

Публикация на заявка за промени съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2011/C 247/06

Настоящата публикация предоставя право на възражение в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 9

„LANGRES“

ЕО No: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

ЗГУ ( ) ЗНП ( Х )

1.   Рубрика от спецификацията на продукта, която подлежи на промяна:

| — |  | Наименование на продукта |
| --- | --- | --- |
| — | | Описание на продукта |
| — |  | Географски район |
| — |  | Доказателство за произход |
| — | | Метод на производство |
| — | | Връзка |
| — | | Етикетиране |
| — |  | Национални изисквания |
| — |  | Друго (посочва се) |

—



Наименование на продукта

—

Image

Описание на продукта

—



Географски район

—



Доказателство за произход

—

Image

Метод на производство

—

Image

Връзка

—

Image

Етикетиране

—



Национални изисквания

—



Друго (посочва се)

2.   Вид на промяната/промените:

| — |  | Промяна в единния документ или в резюмето |
| --- | --- | --- |
| — | | Промяна в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за които не е публикуван нито единен документ, нито резюме |
| — |  | Промяна в спецификацията, за която не се изисква промяна в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 510/2006) |
| — |  | Временна промяна в спецификацията като последица от налагането на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки от страна на публичните органи (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 510/2006) |

—



Промяна в единния документ или в резюмето

—

Image

Промяна в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за които не е публикуван нито единен документ, нито резюме

—



Промяна в спецификацията, за която не се изисква промяна в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

—



Временна промяна в спецификацията като последица от налагането на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки от страна на публичните органи (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

3.   Промяна/промени:

Общата цел на заявените промени е да се направят всички необходими уточнения за изясняване както на условията на производство на използваното мляко, така и на условията на получаване на продукта.

Тези изменения дават възможност за засилване на връзката на продукта с неговия район и за по-успешно запазване на характеристиките на продукта.

3.1.   Точка 2 от спецификацията на продукта:

ОПИСАНИЕ НА ПРОДУКТА:

В описанието на продукта се уточняват някои специфични технически данни за описване на сиренето „Langres“.

Външен вид на кората и форма на разфасовките: става въпрос, от една страна, да се уточни описанието и, от друга, да бъде съобразена използваната терминология с реалната проверка на продукта, извършвана в рамките на контрола на продукта и по-специално при органолептичните тестове. Направените изменения не променят по никакъв начин характеристиките на продукта.

Посочва се диаметърът на формите, а не както досега диаметърът на разфасовките: това изменение внася уточнение за контрола по отношение на диаметрите на разфасовките. Тъй като последните се променят малко в зависимост от продължителността и условията на зреене, бе счетено за по-надеждно да се опишат формите.

Отказ от изискването за височина на разфасовките и въвеждане на максимално тегло: установяването на минимално и максимално тегло, от една страна, както и на минимален и максимален диаметър, от друга, бе счетено за по-задоволителен начин за охарактеризиране на сиренето.

Въвеждане на среден формат: заемащ средно положение между малкия формат и големия формат, той дава възможност за по-добра идентификация на различните видове формати от потребителите и по този начин подчертава типичния характер на наименованието „Langres“. Намаляването на диаметъра на малкия формат дава възможност и за по-доброто му отличаване от средния формат.

3.2.   Точка 5 от спецификацията на продукта:

ОПИСАНИЕ НА НАЧИНА НА ПРОИЗВОДСТВО НА ПРОДУКТА:

Производство на млякото

Млекодайно стадо

Използването на породи, пригодени към по-малко интензивна система на производство, дава възможност на сиренето „Langres“ да изтъкне по-добре своята връзка с района.

Разпоредбите за закупуване на млекодайните крави и хранене на юниците имат за цел да се гарантира, че млякото, предназначено за производство на сирене „Langres“, идва от животни, чиято пригодност с района се потвърждава от факта, че тяхното отглеждане и хранене става в съответствие със спецификацията на продукта през определен период, предшестващ влизането им в производствения процес.

Хранене на млекодайното стадо

Високият дял (80 %) на автономното хранене с фуражи от района на производство на ЗНП „Langres“ е един от основните критерии за засилване на връзката с района. Характеристиките на природната среда и уменията на животновъдите, по-специално при боравенето с тревите, намират по този начин израз в храненето на млекодайните крави.

Съвкупността от разпоредбите за хранене на млекодайното стадо имат за цел поддържането на тревопасната традиция в района на производство на сиренето „Langres“, от една страна, като се осигурява минимален дял на тревата в храненето и, от друга страна, като се запазват специфичните качества на тревата от ливадите, благодарение на поддържане на разнообразна естествена растителност и избягване на денатуриращи добавки.

Ето защо гарантирането на значителен дял на тревата в храненето на животните (задължителна паша 6 месеца годишно, не по-малко от 2 декара тревна площ на млекодайна крава, 30 % дял на тревата в зимната дажба) представлява важен елемент от връзката с района. Ограничаването на торенето с минерални торове е друг фактор, тъй като то дава възможност за опазване на биологичното разнообразие на пасищата чрез контрол на излишъка от азот, който води до окисляване на почвите, благоприятстващо преобладаването на лишени от вкус видове, конкуренти на желаната растителност.

Капацитетът за складиране на фуража, отговарящ на 130 % от нуждите през зимния сезон, е продължение на стара практика, широко разпространена и характерна за района. Тя дава възможност на животновъдите да постигнат целите си по отношение на автономното хранене, като се подсигурят срещу непредвидени климатични събития, водещи до лоша реколта. Предвиден е срок за адаптиране на стопанствата, които не отговарят на този критерий.

Разрешените груби и концентрирани фуражи са описани в положителни списъци. Уточнени са също характеристиките на тези храни, както и начините на складирането, обработката и разпространението им. Съвкупността от тези нови разпоредби отговаря на традиционните практики, използвани в района на производство на сиренето „Langres“. Те дават също възможност за изключване на видове фураж или на начини на съхранение, които биха повлияли отрицателно върху специфичната характеристика на млякото, предназначено за преработка в сирене „Langres“.

Списъкът на тези фуражи е изготвен освен това във връзка със задължението в района на производство да бъде възможно автономно хранене с цел да се гарантира местният произход на даваните фуражи.

Ограничението за концентрирания фураж представлява, от друга страна, начин за възпиране увеличаването на производствения интензитет и засилване на връзката с района.

Преработване в сирене

Начините на обработка и използването на добавки за сиренето бяха предмет на общо регламентиране. Оказа се обаче, че новите техники, от които определен брой се отнасят до начините за обработка и добавките, като микрофилтрация, частична концентрация на млякото или ензими за зреене на сиренето, могат да доведат до последици за характеристиките на сирената с наименование за произход. По-специално някои ензимни добавки се оказват несъвместими със запазването на основните характеристики на продуктите със ЗНП.

При това положение се наложи към точка 5 да се внесат уточнения в спецификацията на всяко наименование за произход по отношение на настоящите практики във връзка с използването на различни видове обработка и добавки за млякото при производството на сирената с оглед да не се допусне бъдещи нерегламентирани практики да нарушат характеристиките на сирената с наименование за произход.

От друга страна, през 1996 г. в спецификацията бяха добавени технически критерии: продължителност и температура на етапа на ацидификация и на отцеждане, без обръщане на сиренето при етапа на отцеждане, честота на операциите по време на зреенето.

Техническите критерии, определени в новата версия на спецификацията за операциите от образуването на сиренина до зреенето на сиренето, дават възможност за регламентиране на процеса на производство и за осигуряване на еднородността, необходима за изразяване на специфичните органолептични характеристики на сиренето „Langres“. Тези условия за производство съответстват също на практиките, създали репутацията на сиренето „Langres“ през цялата му история.

Зреене на млякото преди подсирването и използване на мезофилна закваска: дава възможност за гарантиране на млечния характер на сиренината — съществен елемент на процеса на производство за постигане на органолептичните характеристики на крайния продукт.

Продължителност на коагулацията: много важен параметър, даващ възможност за гарантиране на характеристиките на сиренината, които ще определят специфичността на сиренето „Langres“.

Рязане на сиренината: дава възможност за предварително отцеждане във ваната, което улеснява след това отцеждането. От друга страна, забраната на предварителното отцеждане извън ваната има за цел да се запази целостта на сиренината.

Отменяне на забраната за миене и омесване на сиренината при поставянето ѝ във форми — операции, специфични за производство тип „сирище“; забраната стана излишна в резултат на ограничението на рН на сиренето до 4,6 при изваждане от формите. Това ограничение, което осигурява млечния характер на сиренето, не допуска по принцип използването на миене или омесване.

Определяне на температура, не по-ниска от 19 °C: помага за естественото отцеждане и дава възможност за поддържане на ензимната активност, улесняваща ацидификацията на сиренето.

Ограничаване на броя на обръщанията до две по време на отцеждането: осигурява естественото образуване на вдлъбнатината на горната повърхност на разфасовките, която е важна характеристика на това наименование за произход.

Зреене на сиренето

Добавените уточнения дават възможност за по-добро регламентиране на етапа на зреене в широкия смисъл на думата (включващ етапите от отстраняването на влагата до същинското зреене), който е много важен за производството на сиренето, тъй като този етап създава условия да се разгърне целият му потенциал.

Определяне на условията на температура и влажност (температура при етапа на отстраняване на влагата, температура и влажност при етапа на същинското зреене).

Задължителните операции за контрол на влажността дават възможност да се осигури управление на развитието на специфичните ферменти на зреене, които придават специалните органолептични характеристики на сиренето „Langres“.

Определяне на продължителност на зреене не по-малка от осемнадесет дни, отговаряща на новоопределения среден формат.

3.3.   Точка 6 от спецификацията на продукта:

ЕЛЕМЕНТИ, УКАЗВАЩИ ВРЪЗКАТА С ГЕОГРАФСКАТА СРЕДА:

Тази част от спецификацията бе пренаписана в съответствие с плана, взет от единния документ (специфична характеристика на географския район/специфична характеристика на продукта/причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта), и допълнена с оглед на уточненията във връзка с метода на производство: условия на производство на млякото и на преработка на сиренето, допринасящи за характеристиките и репутацията на сиренето „Langres“.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„LANGRES“

ЕО No: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

ЗГУ ( ) ЗНП ( Х )

1.   Наименование:

„Langres“

2.   Държава-членка или трета държава:

Франция

3.   Описание на земеделския продукт или храна:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.3 | Сирена |
| --- | --- |

Клас 1.3

Сирена

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

Сирене с мека вътрешност и мита кора. Кората му, гладка до леко набръчкана и на петна, е с цвят след зреенето, вариращ от златистожълт до кафяво-червен.

Неговата вътрешност, бяла на цвят, потъмнява до кремава в процеса на зреене. Сиренето е с формата на цилиндър до леко пресечен конус, с вдлъбнатина в горната си част (дълбочина не по-малка от 5 mm), в три размера:

| — | голям формат, произведен с форма с диаметър от 16 до 20 cm, като теглото е от 800 до 1 300 g, |
| --- | --- |

—

голям формат, произведен с форма с диаметър от 16 до 20 cm, като теглото е от 800 до 1 300 g,

| — | среден формат, произведен с форма с диаметър от 9 до 10 cm, като теглото е от 280 до 350 g, |
| --- | --- |

—

среден формат, произведен с форма с диаметър от 9 до 10 cm, като теглото е от 280 до 350 g,

| — | малък формат, произведен с форма с диаметър от 7 до 8 cm, като теглото е от 150 до 250 g. |
| --- | --- |

—

малък формат, произведен с форма с диаметър от 7 до 8 cm, като теглото е от 150 до 250 g.

Съдържанието на мазнини в него след пълно изсушаване е не по-малко от 50 %.

Съдържанието на сухо вещество е не по-малко от 42 %.

Сиренето е произведено изключително от подсирено краве мляко, което е минало предварително през период на зреене и чиято продължителност на коагулацията (между 2 ч. и 30 мин. и 5 ч. и 30 мин.) е гаранция за млечния характер на сиренината.

При производството му се извършват не повече от 2 обръщания по време на отцеждането, както и операции за контрол на влажността по време на зреенето, което продължава от 15 до 21 дни в зависимост от формàта.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

„Langres“ е сирене, произведено изключително от подсирено краве мляко, неконцентрирано и невъзстановено от мляко на прах, взето от географския район на производство, определен в точка 4. Забранено е съхранението чрез поддържане при отрицателна температура на млечните суровини.

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

Средният годишен дял от фуража, даван на млекодайното стадо и получен от района на произход на наименованието, представлява не по-малко от 80 % от сухото вещество в общата дажба на стадото.

Млекодайното стадо има достъп до пасищата през не по-малко от 6 месеца в годината и разполага през този период с тревна площ от не по-малко от 2 da на крава.

Делът на тревата в зимната дажба е не по-малко от 30 % от давания груб фураж, като най-малко половината от него е във вид на сено или сушена трева.

Като груб фураж се допускат:

| — | тревата от естествени, временни или изкуствени поляни, опасена, давана в зелен вид, съхранена като силаж, пресована, във вид на сено или сушена, |
| --- | --- |

—

тревата от естествени, временни или изкуствени поляни, опасена, давана в зелен вид, съхранена като силаж, пресована, във вид на сено или сушена,

| — | царевицата като цяло растение, давана в зелен вид, съхранена като силаж или сушена, |
| --- | --- |

—

царевицата като цяло растение, давана в зелен вид, съхранена като силаж или сушена,

| — | фуражното цвекло, |
| --- | --- |

—

фуражното цвекло,

| — | житните култури, давани в зелен вид, пресовани или съхранени като силаж, |
| --- | --- |

—

житните култури, давани в зелен вид, пресовани или съхранени като силаж,

| — | сламата от житни култури. |
| --- | --- |

—

сламата от житни култури.

При хранене със зелен фураж същият се прибира по подходящ начин, закарва се в прясно състояние в стопанството и не бива да бъде подлаган на топлинна обработка, преди да се даде на млекодайните крави. Пресният фураж трябва да се консумира в срок не повече от две издоявания след косенето.

Фуражното цвекло трябва да бъде основно почистено, преди да бъде дадено за храна. Цвеклото се дава на цели, чисти и здрави грудки. Ако се реже на парчета, цвеклото трябва да се приготвя всеки ден.

Пресованият фураж се произвежда от предварително подсушен фураж и съдържа не по-малко от 60 % сухо вещество.

Силажът се допуска, при условие че е складиран задължително на бетонна основа; необходима е също бетонена платформа за разтоварване, освен ако няма друга специална система за товарене и разтоварване.

Силажната трева е предварително подсушена и съдържа не по-малко от 30 % сухо вещество.

Сеното се съхранява задължително на сухо, под навес.

Считано от 1 януари 2013 г., сламата се съхранява задължително на сухо, под навес.

Концентрираният и другият сух фураж се съхранява на подходящо сухо място. Сух е фуражът, който съдържа най-малко 85 % сухо вещество.

Даването на концентриран фураж е ограничено до средно 7 kg годишно на дойна млекодайна крава и на ден.

Комбинираният фураж (концентриран, пълноценен или допълващ) се състои от:

| — | житни култури или вторични продукти от житни култури, |
| --- | --- |

—

житни култури или вторични продукти от житни култури,

| — | протеинови и маслодайни култури, |
| --- | --- |

—

протеинови и маслодайни култури,

| — | растителен пулп, |
| --- | --- |

—

растителен пулп,

| — | меласа, |
| --- | --- |

—

меласа,

| — | суха люцерна, |
| --- | --- |

—

суха люцерна,

| — | продукти от млечен произход (суроватка), |
| --- | --- |

—

продукти от млечен произход (суроватка),

| — | минерален фураж, евентуално допълнен с витамини. |
| --- | --- |

—

минерален фураж, евентуално допълнен с витамини.

Концентрираният фураж може да бъде от стопанството (приготвена на място смес от произведени в стопанството съставки) или закупен.

Натрошаването на житните култури се извършва само по механичен начин.

Течният фураж се приема, при условие че съставът му е ясно посочен и е в съответствие със списъка на допустимите фуражи.

Забранено е използването на сода за обработка на житните култури, предназначени за фураж на млекодайното стадо.

Забранено е добавянето на метионин и амоняк.

3.5.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Производството на млякото, както и производството и зреенето на сиренето трябва да се извършват в географския район.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

—

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

Етикетът на сирената, имащи право да носят защитеното наименование за произход „Langres“, трябва да включва наименованието за произход заедно с думите „Appellation d'origine“ (защитено наименование за произход), всичко изписано с букви, чиито размери са равни най-малко на две трети от най-големите букви, фигуриращи на етикета.

Поставянето на логото на ЕС „АОР“ (ЗНП) е задължително.

4.   Кратко определение на географския район:

Географският район обхваща пасищата на Bassigny и платото Langres.

Производството на млякото, преработването в сирене и зреенето на сиренето трябва да се извършват на следната територия:

| — | в департамента Côte d’Or:






  — | общините Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive и Vernois-lès-Vesvres, |
| --- | --- | --- |

—

в департамента Côte d’Or:

—

общините Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive и Vernois-lès-Vesvres,

| — | в департамента Haute-Marne:






  — | околии Chaumont и Langres, |
| --- | --- | --- |

—

в департамента Haute-Marne:

—

околии Chaumont и Langres,

| — | в департамента Vosges:






  — | кантона Neufchâteau. |
| --- | --- | --- |

—

в департамента Vosges:

—

кантона Neufchâteau.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Географският район обхваща пасищата на Bassigny и платото Langres.

Целият е разположен върху подпочвен слой от юрския период, обуславящ глинесто-варовикови почви с по-скоро глинест характер. Средната надморска височина е от 400 до 500 m.

Средновековният произход на производство на сирене във форми, предназначено за отцеждане, сушене и вероятно зреене в селския район на Langres, е засвидетелстван от различни писмени документи (сделки във връзка с феодалните права, извлечение от счетоводните книги на град Langres).

За сирене, наречено „Langres“, се споменава в една книга на A. F. Pauriau от ХIХ век („La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers“ („Мандри, изкуството да се обработва маслото и да се произвеждат масло и основни френски и чуждестранни сирена“), 1874 г.).

По онова време производството е изцяло в земеделските стопанства и търговията със сирената, произведени в този район, минава главно през град Langres, където 14 фирми купуват бяло сирене и извършват процеса на зреене. Имало е, както изглежда, разфасовки с различни размери в зависимост от периода от време и главно във връзка с търговските цели. Може все пак да се направи разлика между разфасовки с малък размер за сиренето, предназначено да се консумира сравнително прясно, и формати с по-голям размер, по-подходящи за съхранение за по-дълго време и за разпространение на продуктите на по-далечни разстояния.

Постепенно търговците на едро се установяват в околността. Те се снабдяват направо от селата и извършват търговия, чийто обем непрекъснато нараства. Продукцията се изпраща в Париж, Châlons, Bar-le-Duc, Nancy, департаментите Corrèze и Allier, а понякога и в Женева. Репутацията на сиренето „Langres“ достига тогава своя връх.

По-късно Първата световна война (1914—1918 г.) бележи началото на упадъка на производството в земеделските стопанства на Langres, който продължава до края на 40-те години. В същото време то е заместено постепенно от млечни продукти, произведени в мандрите, които се установяват в района от началото на ХХ век, но по онова време са насочени към производството на друг вид сирене, а именно варено-пресовано.

Трябва да се изчака до 1950 г., когато няколко майстори в занаята започват да произвеждат „Langres“ и така подновяват производството на това сирене. През 1981 г. е основан междубраншовият синдикат на сиренарите от Langres, който от 1986 г. си поставя за цел да получи защитено наименование за произход, утвърждаващо репутацията на сиренето „Langres“.

5.2.   Специфична характеристика на продукта:

„Langres“ е сирене с мека вътрешност и мита кора, чийто цвят след зреенето варира от светложълт до кафяв. Неговата основна характеристика е наличието на вдлъбнатина в горната му част, наречена „извор“ или „легенче“.

Сиренето се предлага в три различни размера с тегло от 150 до 250 g за малкия формат, от 280 до 350 g за средния формат и от 800 до 1 300 g за големия формат.

Неговото производство се характеризира по-специално с два основни етапа: бавно зреене на млякото, което придава млечен характер на сиренината, и операции по време на зреенето на сиренето чрез неколкократно измиване със солена вода.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ):

Географският район е определен според традиционната зона на производство на сиренето „Langres“ и на отглеждане на говеда от породи, установени отдавна в района (по-специално „Simmental“). Млекопроизводителните стопанства се задължават да произвеждат мляко предимно от тези породи. Тази зона обхваща и съседните райони, чиито основни фактори на природната среда са достатъчно близки до тези на мястото на произход на сиренето.

Тези почви са дали възможност за производство от смесен тип (множество култури — животновъдство), и по-специално животновъдство в Bassigny, където производството на трева е по-благоприятно. Значителният дял на тревата от ливадите на района на производство, с която се хранят млекодайните крави, дава възможност да се гарантира производство на мляко, което изразява характеристиките на природната среда.

Практиките на отглеждане на млечните стада са съобразени с ограниченията на природната среда в географския район. Така например целогодишното наличие на големи запаси от фураж в стопанствата е стара практика, широко разпространена в района. Тя осигурява хранене на базата на трева, за каквото пасищата дават възможност само отчасти, от една страна, поради летните суши на платото Langres и, от друга страна, поради сравнително хидроморфните почви на Bassigny.

Специфичните условия на производство, като дългото зреене на млякото и операциите по време на зреенето на сиренето, отразяват местните умения, използвани по традиция.

По същия начин ограничаването на броя на обръщанията при отцеждането е практика, чието използване датира поне от ХIХ век. То дава възможност за образуването на вдлъбнатина върху горната повърхност на сиренето. Тази важна характеристика се гарантира от начините на производство, които днес са задължителни за производителите на сиренето „Langres“.

Използваните понастоящем начини на производство, които се основават на историческите практики, осигуряват на сиренето „Langres“ неговите специфични характеристики, утвърждаващи идентичността му: мека вътрешност, мита кора, силна и характерна миризма, предлагане в добре различаващи се формати.

Препратка към публикуваната спецификация:

(Член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---