# Az Európai Unió C 155/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.155.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 155 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. május 25. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.155.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 155

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. május 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | EURÓPAI KÖZPONTI BANK |
| | Európai Központi Bank |
| 2011/C 155/01 | Az Európai Központi Bank véleménye (2011. április 7.) az euroátutalások és -beszedések technikai követelményeinek megállapításáról szóló rendeletre irányuló javaslatról (CON/2011/32) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

Európai Központi Bank

2011/C 155/01

Az Európai Központi Bank véleménye (2011. április 7.) az euroátutalások és -beszedések technikai követelményeinek megállapításáról szóló rendeletre irányuló javaslatról (CON/2011/32)

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2011/C 155/02 | A Tanács 2011. március 7-i következtetései a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) | 10 |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 155/03 | Euroátváltási árfolyamok | 14 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2011/C 155/04 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 15 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2011/C 155/02

A Tanács 2011. március 7-i következtetései a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020)

10

Európai Bizottság

2011/C 155/03

Euroátváltási árfolyamok

14

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2011/C 155/04

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

15

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) |
| 2011/C 155/05 | Nyílt versenyvizsga-felhívás | 18 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 155/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 19 |
| 2011/C 155/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 20 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

2011/C 155/05

Nyílt versenyvizsga-felhívás

18

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 155/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

19

2011/C 155/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

Európai Központi Bank

| 25.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2011. április 7.)

az euroátutalások és -beszedések technikai követelményeinek megállapításáról szóló rendeletre irányuló javaslatról

(CON/2011/32)

2011/C 155/01

Bevezetés és jogalap

2011. január 28-án az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt az euroátutalások és -beszedések technikai követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: rendelettervezet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének („KBER”) a Szerződés 127. cikkének (2) bekezdésének negyedik albekezdésében említett, a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítását célzó alapvető feladatát. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Az EKB üdvözli és támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy uniós rendelet útján kell előírni az egységes eurofizetési térségbeli (Single European Payment Area – SEPA) átutalásokra és beszedésekre való átállás befejező időpontjait. Az EKB és az eurorendszer ismételten felhívta a figyelmet az átállás tekintetében nagyra törő, de reális befejező időpontok meghatározásának szükségességére annak érdekében, hogy a SEPA előnyeit teljes mérték ki lehessen használni. Noha a SEPA-projekt potenciális előnyei jelentősek, a jelenleg követett piaci alapú felfogás nem jellemezhető teljesen sikeresként. Az általánosságban megerőltető gazdasági környezetből eredően uralkodó piaci bizonytalanság, a hálózati üzleti környezetben az elsőként lépők hátrányai, valamint a SEPA és a hagyományos fizetési rendszerek párhuzamos működtetésével járó dupla költség sok piaci szereplőt arra késztetett (különösen a kínálati oldalon), hogy kérjék a SEPA-ra való átállás befejező időpontjának uniós szintű jogszabályban történő meghatározását. Emiatt egy általánosan alkalmazandó, valamennyi tagállamban teljes egészében és közvetlenül kötelező uniós jogi aktust tekintenek szükségesnek a SEPA-ra való sikeres átálláshoz, mivel a projektet egyébként komolyan fenyegeti a kudarc kockázata.

Különös megjegyzések

Az EKB több alkalommal rámutatott a beszedések bankközi díjai tekintetében az egyértelmű iránymutatás szükségességére (2). A Közösségben történő határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) ideiglenes alapértelmezett bankközi díjat vezetett be nemzetközi beszedésekre, egyidejűleg ideiglenesen jóváhagyva a beszedésekre vonatkozó nemzeti bankközi díjakat. 2012. november 1-jén mindkét cikk alkalmazhatósága megszűnik, és a SEPA-beszedésre való átállást hátráltató jogi szabályozatlanság megelőzése érdekében fontos, hogy hosszú távú megoldás jöjjön létre a beszedésekre vonatkozó bankközi díjak tekintetében. A rendelettervezetnek a beszedések bankközi díjairól szóló 6. cikke e tekintetben hozzájárul a jogbiztonság eléréséhez.

Abban az esetben, ahol az EKB a rendelettervezet módosítására tesz javaslatot, a melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. április 7-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2010) 775 végleges.

1

(2)  Lásd az Európai Bizottság és az Európai Központi Bank 2009. márciusi közös nyilatkozatát, mely pontosítja a jövőbeni SEPA beszedés (SEPA direct debit – SDD) üzleti modelljének alapját adó egyes elveket, valamint az egységes eurofizetési térség hetedik, az elméletből a gyakorlatba való átültetéssel foglalkozó, 2010. októberi helyzetjelentésének 17. oldalát, mely dokumentumok elérhetőek az EKB weboldalán, a http://www.ecb.europa.eu címen.

2

(3)  HL L 266., 2009.10.9., 11. o.

3

---

MELLÉKLET

Szerkesztési javaslatok

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az EKB által javasolt módosítások (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  módosítás |
| A rendelettervezet (2) preambulumbekezdésének első mondata |
| „A SEPA sikere gazdasági, monetáris és politikai szempontból is igen fontos.” | „A SEPA sikere gazdasági, és politikai szempontból is igen fontos.” |
| Magyarázat


  A SEPA fontos gazdasági és politikai értelemben, de a monetáris politikában nem játszik szerepet, ennélfogva a „monetáris” szót el kell hagyni. |
| 2.
     
  módosítás |
| A rendelettervezet (6) preambulumbekezdésének harmadik, illetve új negyedik mondata |
| „A készpénzátutalást, a belső feldolgozású fizetési műveleteket, a pénzforgalmi szolgáltatók közötti nagy értékű fizetési műveleteket és a mobiltelefonos pénzforgalmat szintén célszerű kivenni a hatály alól, mivel ezek a pénzforgalmi szolgáltatások nem hasonlíthatók össze az átutalásokkal és a beszedésekkel.” | „A készpénzátutalást, a belső feldolgozású fizetési műveleteket, a pénzforgalmi szolgáltatók közötti nagy értékű fizetési műveleteket és a mobiltelefonos pénzforgalmat szintén célszerű kivenni a hatály alól, mivel ezek a pénzforgalmi szolgáltatások nem hasonlíthatók össze az e rendeletben meghatározott átutalásokkal és a beszedésekkel. A rendelet hatályának nem szabad kiterjednie a nagy értékű fizetési rendszereken keresztül feldolgozott és elszámolt fizetési műveletekre.” |
| Magyarázat


  Az EKB javasolja a szöveg „e rendeletben meghatározott” kifejezéssel való kiegészítését annak pontosítása céljából, hogy a készpénzátutalás, a belső feldolgozású fizetési műveletek stb. nem a rendelettervezet értelmében véve vett átutalások és beszedések. Az EKB által javasolt új negyedik mondatra a magyarázatot lásd az 5. módosításban. |
| 3.
     
  módosítás |
| A rendelettervezet (9) preambulumbekezdésének második mondata |
| „Az elektronikus eurofizetések integrált piacának megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy az átutalások és a beszedések feldolgozása előtt ne álljanak technikai akadályok, és arra olyan keretben kerüljön sor, amelyben az alapvető szabályok a tagállamok többségének legtöbb pénzforgalmi szolgáltatójára nézve érvényesek, továbbá a határokon átnyúló és a tisztán belföldi átutalási és beszedési műveletek esetében is megegyeznek.” | „Az elektronikus eurofizetések integrált piacának megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy az átutalások és a beszedések feldolgozása előtt ne álljanak technikai akadályok, és arra olyan keretben kerüljön sor, amelyben az alapvető szabályok azon tagállamok többségének legtöbb pénzforgalmi szolgáltatójára nézve érvényesek, amelyek pénzneme az euro, továbbá a határokon átnyúló és a tisztán belföldi átutalási és beszedési műveletek esetében is megegyeznek.” |
| Magyarázat


  A kölcsönös átjárhatóság alapvető fontosságú annak biztosítására, hogy a fizetéseket az egész Unióban hatékonyan lehessen feldolgozni. A kettős követelmény, azaz a szabályok nemzeti és nemzetközi vonatjkozásban történő érvényesülése és a rendelettervezet (9) preambulumbekezdésében, illetve 4. cikkének (1) bekezdésében előírt többségi részvétel fontos eszköz annak biztosítására, hogy a fizetési rendszerek páneurópaivá váljanak. Figyelembe véve az új fizetési szolgáltatások fejlődését, nem feltétlenül tekinthető azonban kiemelt kérdésnek az azon tagállamok fizetési szolgáltatói általi csatlakozás, amelyek pénzneme nem az euro, tekintve, hogy egyes ilyen tagállamokban az euroügyletek száma alacsony. Javasolt ezért a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában (lásd a 14. módosítást) és ennek megfelelően a (9) preambulumbekezdésben szereplő feltételt – a tagállamok többségének legtöbb pénzforgalmi szolgáltatója – azon tagállamokra korlátozni, melyek pénzneme az euro. Ennek egyfelől meg kell előznie az innovatív átutalási és beszedési szolgáltatások bevezetésének elháríthatatlan akadályait, másfelől pedig biztosítania kell a páneurópai jelleget. |
| 4.
     
  módosítás |
| A rendelettervezet (16) preambulumbekezdésének első mondata |
| „Néhány tagállamban léteznek olyan hagyományos pénzforgalmi eszközök, amelyek átutalásnak vagy beszedésnek minősülnek, de – gyakran múltbeli vagy jogi okok miatt – igen sajátos jellegzetességekkel is rendelkeznek.” | „Néhány tagállamban léteznek olyan hagyományos pénzforgalmi eszközök, amelyek besorolásuk alapján átutalásnak vagy beszedésnek minősülnek, de – gyakran múltbeli vagy jogi okok miatt – igen sajátos jellegzetességekkel is rendelkeznek.” |
| Magyarázat


  E javaslat célja annak pontosítása, hogy egyes hagyományos fizetési instrumentumok igen sajátos funkciójukra tekintet nélkül átutalásként vagy beszedésként kerültek besorolásra. |
| 5.
     
  módosítás |
| A rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontja |
| „(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:
  [...]






  b) | a nagy értékű fizetési rendszereken keresztül feldolgozott és elszámolt fizetési műveletek, amennyiben a művelet eredeti kezdeményezője és végső kedvezményezettje is pénzforgalmi szolgáltató” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az EKB által javasolt módosítások (1)

1.
     
  módosítás

A rendelettervezet (2) preambulumbekezdésének első mondata

„A SEPA sikere gazdasági, monetáris és politikai szempontból is igen fontos.”

„A SEPA sikere gazdasági, és politikai szempontból is igen fontos.”

Magyarázat

A SEPA fontos gazdasági és politikai értelemben, de a monetáris politikában nem játszik szerepet, ennélfogva a „monetáris” szót el kell hagyni.

2.
     
  módosítás

A rendelettervezet (6) preambulumbekezdésének harmadik, illetve új negyedik mondata

„A készpénzátutalást, a belső feldolgozású fizetési műveleteket, a pénzforgalmi szolgáltatók közötti nagy értékű fizetési műveleteket és a mobiltelefonos pénzforgalmat szintén célszerű kivenni a hatály alól, mivel ezek a pénzforgalmi szolgáltatások nem hasonlíthatók össze az átutalásokkal és a beszedésekkel.”

„A készpénzátutalást, a belső feldolgozású fizetési műveleteket, a pénzforgalmi szolgáltatók közötti nagy értékű fizetési műveleteket és a mobiltelefonos pénzforgalmat szintén célszerű kivenni a hatály alól, mivel ezek a pénzforgalmi szolgáltatások nem hasonlíthatók össze az e rendeletben meghatározott átutalásokkal és a beszedésekkel. A rendelet hatályának nem szabad kiterjednie a nagy értékű fizetési rendszereken keresztül feldolgozott és elszámolt fizetési műveletekre.”

Magyarázat

Az EKB javasolja a szöveg „e rendeletben meghatározott” kifejezéssel való kiegészítését annak pontosítása céljából, hogy a készpénzátutalás, a belső feldolgozású fizetési műveletek stb. nem a rendelettervezet értelmében véve vett átutalások és beszedések. Az EKB által javasolt új negyedik mondatra a magyarázatot lásd az 5. módosításban.

3.
     
  módosítás

A rendelettervezet (9) preambulumbekezdésének második mondata

„Az elektronikus eurofizetések integrált piacának megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy az átutalások és a beszedések feldolgozása előtt ne álljanak technikai akadályok, és arra olyan keretben kerüljön sor, amelyben az alapvető szabályok a tagállamok többségének legtöbb pénzforgalmi szolgáltatójára nézve érvényesek, továbbá a határokon átnyúló és a tisztán belföldi átutalási és beszedési műveletek esetében is megegyeznek.”

„Az elektronikus eurofizetések integrált piacának megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy az átutalások és a beszedések feldolgozása előtt ne álljanak technikai akadályok, és arra olyan keretben kerüljön sor, amelyben az alapvető szabályok azon tagállamok többségének legtöbb pénzforgalmi szolgáltatójára nézve érvényesek, amelyek pénzneme az euro, továbbá a határokon átnyúló és a tisztán belföldi átutalási és beszedési műveletek esetében is megegyeznek.”

Magyarázat

A kölcsönös átjárhatóság alapvető fontosságú annak biztosítására, hogy a fizetéseket az egész Unióban hatékonyan lehessen feldolgozni. A kettős követelmény, azaz a szabályok nemzeti és nemzetközi vonatjkozásban történő érvényesülése és a rendelettervezet (9) preambulumbekezdésében, illetve 4. cikkének (1) bekezdésében előírt többségi részvétel fontos eszköz annak biztosítására, hogy a fizetési rendszerek páneurópaivá váljanak. Figyelembe véve az új fizetési szolgáltatások fejlődését, nem feltétlenül tekinthető azonban kiemelt kérdésnek az azon tagállamok fizetési szolgáltatói általi csatlakozás, amelyek pénzneme nem az euro, tekintve, hogy egyes ilyen tagállamokban az euroügyletek száma alacsony. Javasolt ezért a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában (lásd a 14. módosítást) és ennek megfelelően a (9) preambulumbekezdésben szereplő feltételt – a tagállamok többségének legtöbb pénzforgalmi szolgáltatója – azon tagállamokra korlátozni, melyek pénzneme az euro. Ennek egyfelől meg kell előznie az innovatív átutalási és beszedési szolgáltatások bevezetésének elháríthatatlan akadályait, másfelől pedig biztosítania kell a páneurópai jelleget.

4.
     
  módosítás

A rendelettervezet (16) preambulumbekezdésének első mondata

„Néhány tagállamban léteznek olyan hagyományos pénzforgalmi eszközök, amelyek átutalásnak vagy beszedésnek minősülnek, de – gyakran múltbeli vagy jogi okok miatt – igen sajátos jellegzetességekkel is rendelkeznek.”

„Néhány tagállamban léteznek olyan hagyományos pénzforgalmi eszközök, amelyek besorolásuk alapján átutalásnak vagy beszedésnek minősülnek, de – gyakran múltbeli vagy jogi okok miatt – igen sajátos jellegzetességekkel is rendelkeznek.”

Magyarázat

E javaslat célja annak pontosítása, hogy egyes hagyományos fizetési instrumentumok igen sajátos funkciójukra tekintet nélkül átutalásként vagy beszedésként kerültek besorolásra.

5.
     
  módosítás

A rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontja

„(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

[...]

b)

a nagy értékű fizetési rendszereken keresztül feldolgozott és elszámolt fizetési műveletek, amennyiben a művelet eredeti kezdeményezője és végső kedvezményezettje is pénzforgalmi szolgáltató”

„(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

[...]

| b) | a nagy értékű fizetési rendszereken keresztül feldolgozott és elszámolt fizetési műveletek ” |
| --- | --- |

b)

a nagy értékű fizetési rendszereken keresztül feldolgozott és elszámolt fizetési műveletek ”

Magyarázat

Magyarázat

A nagy értékű fizetési rendszereken keresztül teljesített fizetések soha nem tartoztak a SEPA alkalmazási körébe, ezért azokat ki kell zárni a rendelettervezet hatálya alól. E tekintetben a rendelettervezetnek egyértelműen a tömeges lakossági fizetésekre kell összpontosítania, mivel a nagy értékű fizetési rendszereknek a hatály alá vonása az igen eltérő szolgáltatási szintek miatt egy külön, jóval összetettebb uniós jogi aktust igényelne. Az EKB nem lát szükségesnek egy ilyen jogi aktust, tekintve a nagy értékű fizetési rendszerek összetettségét, az ilyen átállással a banki ágazatra támasztott kihívásokat, és azt, hogy a nagy értékű fizetési rendszerekben végrehajtott lakossági fizetések az euroövezeti lakossági fizetések 1 %-ánál is kisebb mértéket érnek el.

A nagy értékű fizetési rendszereken keresztül teljesített fizetések soha nem tartoztak a SEPA alkalmazási körébe, ezért azokat ki kell zárni a rendelettervezet hatálya alól. E tekintetben a rendelettervezetnek egyértelműen a tömeges lakossági fizetésekre kell összpontosítania, mivel a nagy értékű fizetési rendszereknek a hatály alá vonása az igen eltérő szolgáltatási szintek miatt egy külön, jóval összetettebb uniós jogi aktust igényelne. Az EKB nem lát szükségesnek egy ilyen jogi aktust, tekintve a nagy értékű fizetési rendszerek összetettségét, az ilyen átállással a banki ágazatra támasztott kihívásokat, és azt, hogy a nagy értékű fizetési rendszerekben végrehajtott lakossági fizetések az euroövezeti lakossági fizetések 1 %-ánál is kisebb mértéket érnek el

Mindazonáltal az EKB és a nemzeti központi bankok – mint a KBER Alapokmánya 3.1 cikkének negyedik francia bekezdése és 22. cikke szerint a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszer (TARGET2) tagrendszereinek üzemeltetőiként – jelenleg stratégiai jelentőségű kérdésként vizsgálják az ISO20022 XML-szabványok TARGET2-be való integrálását.

Mindazonáltal az EKB és a nemzeti központi bankok – mint a KBER Alapokmánya 3.1 cikkének negyedik francia bekezdése és 22. cikke szerint a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszer (TARGET2) tagrendszereinek üzemeltetőiként – jelenleg stratégiai jelentőségű kérdésként vizsgálják az ISO20022 XML-szabványok TARGET2-be való integrálását

6.
     
  módosítás

6.

módosítás

A rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja

„(2)   Ez a rendeletet nem alkalmazandó a következőkre:

[...]

| c) | fizetési kártyával végzett fizetési műveletek, ideértve a fizetési számláról való készpénzfelvételt, amelyek nem eredményeznek átutalást vagy beszedést belföldi bankszámlaszámmal (BBAN) vagy nemzetközi bankszámlaszámmal (IBAN) azonosított fizetési számlára, illetve számláról” |
| --- | --- |

c)

fizetési kártyával végzett fizetési műveletek, ideértve a fizetési számláról való készpénzfelvételt, amelyek nem eredményeznek átutalást vagy beszedést belföldi bankszámlaszámmal (BBAN) vagy nemzetközi bankszámlaszámmal (IBAN) azonosított fizetési számlára, illetve számláról”

„(2)   Ez a rendeletet nem alkalmazandó a következőkre:

[...]

| c) | fizetési kártyaműveletek, ideértve a fizetési számláról való készpénzfelvételt ” |
| --- | --- |

c)

fizetési kártyaműveletek, ideértve a fizetési számláról való készpénzfelvételt ”

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB egyetért azzal, hogy a kártyával való fizetéseket és készpénzfelvételt ki kell vonni a rendelettervezet alkalmazási köréből; a kártyafizetések azonban – a fizetési számláról történő készpénzfelvétel kivételével – mindig BBAN vagy IBAN azonosítóval azonosított fizetési számláról történő átutalást vagy ilyenről történő beszedést eredményeznek. Mindemellett a Bizottság rendelettervezetet kísérő hatásvizsgálata nem terjed ki a kártyafizetésekre, és ebből következőleg azok kívül esnek a rendelettervezet alkalmazási körén. Ennek megfelelően az EKB javasolja a BBAN és IBAN használatára történő hivatkozás elhagyását, megelőzendő az olyan értelmezést, hogy a kártyafizetések ténylegesen a rendelettervezet alkalmazási körébe tartoznak, ami ellentétes lenne a rendelkezés mögött meghúzódó szándékkal.

Az EKB egyetért azzal, hogy a kártyával való fizetéseket és készpénzfelvételt ki kell vonni a rendelettervezet alkalmazási köréből; a kártyafizetések azonban – a fizetési számláról történő készpénzfelvétel kivételével – mindig BBAN vagy IBAN azonosítóval azonosított fizetési számláról történő átutalást vagy ilyenről történő beszedést eredményeznek. Mindemellett a Bizottság rendelettervezetet kísérő hatásvizsgálata nem terjed ki a kártyafizetésekre, és ebből következőleg azok kívül esnek a rendelettervezet alkalmazási körén. Ennek megfelelően az EKB javasolja a BBAN és IBAN használatára történő hivatkozás elhagyását, megelőzendő az olyan értelmezést, hogy a kártyafizetések ténylegesen a rendelettervezet alkalmazási körébe tartoznak, ami ellentétes lenne a rendelkezés mögött meghúzódó szándékkal

7.
     
  módosítás

7.

módosítás

A rendelettervezet 1. cikkének (4) bekezdése (új)

Nincs szöveg.

„(4)   Ez a rendelet nem vonatkozik az Európai Központi Bankra és a nemzeti központi bankokra, amennyiben azok monetáris hatósági vagy egyéb hatósági jogkörben járnak el.”

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB vagy a nemzeti központi bankok Szerződés 127. cikke (2) bekezdésének negyedik francia bekezdésének és a KBER Alapokmánya 3. cikkének megfelelően végzett tevékenységeit a központi banki függetlenségre figyelemmel (lásd a Szerződés 130. cikkét) ki kell zárni a rendelettervezet alkalmazási köréből. E tekintetben az EKB javasolja a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjában szereplő kivétel rendelettervezetbe történő felvételét.

Az EKB vagy a nemzeti központi bankok Szerződés 127. cikke (2) bekezdésének negyedik francia bekezdésének és a KBER Alapokmánya 3. cikkének megfelelően végzett tevékenységeit a központi banki függetlenségre figyelemmel (lásd a Szerződés 130. cikkét) ki kell zárni a rendelettervezet alkalmazási köréből. E tekintetben az EKB javasolja a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (2

8.
     
  módosítás

8.

módosítás

A rendelettervezet 2. cikke (új fogalommeghatározás)

Nincs szöveg.

„ »fizetési kártya«:

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB értelmezése szerint a rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdése c) pontjának célja a hagyományos kártyatranzakcióknak az alkalmazási köréből való kizárása, egyben azon ügyletek alkalmazási körébe való bevonása, melyekben a fizetési kártyát elsődlegesen a fizető fél beszedési vagy átutalási művelet indításakor történő azonosítására használják. Mivel a kártyafizetések többsége végül átutalási vagy beszedési ügylettel kerül elszámolásra, a jelenlegi megfogalmazás értelmezhető úgy is, hogy abba általánosságban beletartoznak egyes kártyaműveletek is. A jogbiztonság biztosítása érdekében az EKB javasolja a fizetési kártya fogalommeghatározásának felvételét és a rendelettervezet 7. cikke (2) bekezdésének – amely mentesíti a fizetési kártyával, az értékesítés helyén kezdeményezett fizetési műveleteket – átfogalmazását (lásd a 17. módosítást). Emellett a rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja anélkül veszi ki az alkalamzási körből a a fizetési kártyával végzett műveleteket, hogy a fizetési kártya fogalmát meghatározná.

Az EKB értelmezése szerint a rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdése c) pontjának célja a hagyományos kártyatranzakcióknak az alkalmazási köréből való kizárása, egyben azon ügyletek alkalmazási körébe való bevonása, melyekben a fizetési kártyát elsődlegesen a fizető fél beszedési vagy átutalási művelet indításakor történő azonosítására használják. Mivel a kártyafizetések többsége végül átutalási vagy beszedési ügylettel kerül elszámolásra, a jelenlegi megfogalmazás értelmezhető úgy is, hogy abba általánosságban beletartoznak egyes kártyaműveletek is. A jogbiztonság biztosítása érdekében az EKB javasolja a fizetési kártya fogalommeghatározásának felvételét és a rendelettervezet 7. cikke (2) bekezdésének – amely mentesíti a fizetési kártyával, az értékesítés helyén kezdeményezett fizetési műveleteket – átfogalmazását (lásd a 17. módosítást). Emellett a rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja anélkül veszi ki az alkalamzási körből a a fizetési kártyával végzett műveleteket, hogy a fizetési kártya fogalmát meghatározná

9.
     
  módosítás

9.

módosítás

A rendelettervezet 2. cikke (új fogalommeghatározás)

Nincs szöveg.

„ »nagy értékű fizetési rendszerek«:

Magyarázat

Magyarázat

A rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdésének javasolt új b) pontjában (lásd az 5. módosítást) szerepel a „nagy értékű fizetési rendszerek” kifejezés, melyet meg kell határozni.

A rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdésének javasolt új b) pontjában (lásd az 5. módosítást) szerepel a „nagy értékű fizetési rendszerek” kifejezés, melyet meg kell határozni

10.
     
  módosítás

10.

módosítás

A rendelettervezet 2. cikke (új fogalommeghatározás)

Nincs szöveg.

„ »lakossági fizetési rendszerek«:

Magyarázat

Magyarázat

A rendelettervezet 4. cikkének (2) bekezdése vezeti be a fizetési rendszerek kölcsönös átjárhatóságát, amelynek csak a lakossági fizetési rendszerekre szabad vonatkoznia (lásd a 15. módosítást). Erre figyelemmel meghatározást igényel a „lakossági fizetési rendszerek” kifejezés.

A rendelettervezet 4. cikkének (2) bekezdése vezeti be a fizetési rendszerek kölcsönös átjárhatóságát, amelynek csak a lakossági fizetési rendszerekre szabad vonatkoznia (lásd a 15. módosítást). Erre figyelemmel meghatározást igényel a „lakossági fizetési rendszerek” kifejezés

11.
     
  módosítás

11.

módosítás

A rendelettervezet 2. cikkének (1) bekezdése

„(1)   »átutalás«: a kedvezményezett fizetési számláján jóváírást keletkeztető pénzforgalmi szolgáltatás, amelynél a fizetési műveletet vagy a fizetési műveletek sorozatát a fizető fél kezdeményezi a saját pénzforgalmi szolgáltatójának adott hozzájárulás alapján”

„(1)   »átutalás«: a kedvezményezett fizetési számláján jóváírást keletkeztető pénzforgalmi szolgáltatás, amelynél a fizetési műveletet vagy a fizetési műveletek sorozatát a fizető fél kezdeményezi a saját pénzforgalmi szolgáltatójának adott megbízás alapján”

Magyarázat

Magyarázat

Mivel az átutaláshoz a fizető fél részéről konkrét, a hozzájárulásnál konkrétabb cselekmény szükséges, a fogalommeghatározás pontosítást igényel.

Mivel az átutaláshoz a fizető fél részéről konkrét, a hozzájárulásnál konkrétabb cselekmény szükséges, a fogalommeghatározás pontosítást igényel

12.
     
  módosítás

12.

módosítás

A rendelettervezet 2. cikkének (2) bekezdése

„(2)   »beszedés«: a fizető fél fizetési számláját terhelő pénzforgalmi szolgáltatás, amelynél a fizetési műveletet a kedvezményezett kezdeményezi a fizető fél hozzájárulása alapján”:

„(2)   »beszedés«: a fizető fél fizetési számláját terhelő pénzforgalmi szolgáltatás, amelynél a fizetési műveletet a kedvezményezett kezdeményezi a fizető fél kedvezményezettnek, kedvezményezett fizetési szolgáltatójának vagy a fizető fél saját fizetési szolgáltatójának adott hozzájárulása alapján”

Magyarázat

Magyarázat

A többi vonatkozó másodlagos uniós jogi aktussal való konzisztencia biztosítására és jogbiztonsági okokból javasolt a „beszedés” rendelettervezetben szereplő fogalmának a 924/2009/EK irányelv 2. cikkének (14) bekezdésében, valamint a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének (28) bekezdésében szereplő fogalommeghatározással való összehangolása.

A többi vonatkozó másodlagos uniós jogi aktussal való konzisztencia biztosítására és jogbiztonsági okokból javasolt a „beszedés” rendelettervezetben szereplő fogalmának a 924/2009/EK irányelv 2. cikkének (14) bekezdésében, valamint a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének (28) bekezdésében szereplő fogalommeghatározással való összehangolása

13.
     
  módosítás

13.

módosítás

A rendelettervezet 2. cikkének (7) bekezdése

„(7)   »pénzforgalmi keret«: a keret résztvevői közötti pénzforgalomra vonatkozó szabályok, gyakorlatok és standardok összessége, amely elkülönül minden olyan infrastruktúrától vagy fizetési rendszertől, amely a tagállamokon belül és a tagállamok között elősegíti működését;”

„(7)   »pénzforgalmi keret«: a szolgáltatók által fizetési műveletek végrehajtására elfogadott
  közös szabályok, gyakorlatok és standardok összessége ;”

Magyarázat

Magyarázat

A többi vonatkozó másodlagos uniós jogi aktussal való konzisztencia biztosítására és jogbiztonsági okokból javasolt a „pénzforgalmi keret” rendelettervezetben szereplő fogalmának a 924/2009/EK irányelv 2. cikkének (15) bekezdésében szereplő fogalommeghatározással való összehangolása, figyelemmel a rendszer mindkét fogalommeghatározásban szereplő közös elemeire.

A többi vonatkozó másodlagos uniós jogi aktussal való konzisztencia biztosítására és jogbiztonsági okokból javasolt a „pénzforgalmi keret” rendelettervezetben szereplő fogalmának a 924/2009/EK irányelv 2. cikkének (15) bekezdésében szereplő fogalommeghatározással való összehangolása, figyelemmel a rendszer mindkét fogalommeghatározásban szereplő közös elemeire

14.
     
  módosítás

14.

módosítás

A rendelettervezet 4. cikkének (1) bekezdése

„(1)   A pénzforgalmi szolgáltatóknak az átutalásokat és a beszedéseket olyan pénzforgalmi keretben kell végrehajtaniuk, amely megfelel a következő feltételeknek:

| a) | szabályai a belföldi és a határokon átnyúló átutalási és beszedési műveletek tekintetében a tagállamokon belül és a tagállamok között megegyeznek |
| --- | --- |

a)

szabályai a belföldi és a határokon átnyúló átutalási és beszedési műveletek tekintetében a tagállamokon belül és a tagállamok között megegyeznek

| b) | a keret résztvevői a tagállamok többségén belül a pénzforgalmi szolgáltatók többségéből állnak.” |
| --- | --- |

b)

a keret résztvevői a tagállamok többségén belül a pénzforgalmi szolgáltatók többségéből állnak.”

„(1)   A pénzforgalmi szolgáltatóknak az átutalásokat és a beszedéseket olyan pénzforgalmi keretben kell végrehajtaniuk, amely megfelel a következő feltételeknek:

| a) | szabályai a belföldi és a határokon átnyúló átutalási és beszedési műveletek tekintetében a tagállamokon belül és a tagállamok között megegyeznek |
| --- | --- |

a)

szabályai a belföldi és a határokon átnyúló átutalási és beszedési műveletek tekintetében a tagállamokon belül és a tagállamok között megegyeznek

| b) | a keret résztvevői a pénzforgalmi szolgáltatók többségéből állnak azon tagállamok többségén belül, melyek pénzneme az euro.” |
| --- | --- |

b)

a keret résztvevői a pénzforgalmi szolgáltatók többségéből állnak azon tagállamok többségén belül, melyek pénzneme az euro.”

Magyarázat

Magyarázat

Lásd a 3. módosításhoz fűzött magyarázatot.

Lásd a 3. módosításhoz fűzött magyarázatot

15.
     
  módosítás

15.

módosítás

A rendelettervezet 4. cikkének (2) bekezdése

„(2)   A fizetési rendszereknek és adott esetben a pénzforgalmi kereteknek a nemzetközi vagy európai standardalkotó testületek által kidolgozott standardok alkalmazása révén technikailag kölcsönösen átjárhatónak kell lenniük.”

„(2)   A lakossági fizetési rendszereknek a nemzetközi vagy európai standardalkotó testületek által kidolgozott standardok alkalmazása révén technikailag kölcsönösen átjárhatónak kell lenniük.”

Magyarázat

Magyarázat

A rendelettervezet 4. cikkének (2) bekezdése a fizetési rendszerek és (adott esetben) a pénzforgalmi keretek technikai kölcsönös átjárhatóságát írja elő, anélkül, hogy pontosan meghatározná, hogy mit is ért a technikai kölcsönös átjárhatóság alatt. Ideális esetben pontosabb, a kifejezés kihatásaival foglalkozó szövegezés lenne ajánlott. Ennek hiányában az EKB javasolja a pénzforgalmi keretekre való hivatkozás elhagyását, mivel az ilyen keretek technikai kölcsönös átjárhatóságát nem tartják banküzemi szempontból megvalósíthatónak. Még fontosabb, hogy a lakossági fizetési rendszerek és a nagy értékű fizetési rendszerek igen eltérőek feldolgozási, elszámolási és kiegyenlítési szempontból, azon tény ellenére, hogy mindkét típusú rendszer felhasználható lakossági fizetési műveletek feldolgozására. Általánosan megfogalmazva: a lakossági fizetési rendszerek a nagy értékű fizetési rendszereket egyenlegeik elszámolására veszik igénybe. Egyértelművé kell tenni, hogy a kölcsönös átjárhatóság csak az azonos típusú fizetési rendszerek tekintetében várható el. A lakossági fizetési rendszerek és a nagy értékű fizetési rendszerek kölcsönös átjárhatóságának megkövetelése nem csak az arányosság kérdését veti fel – hiszen a TARGET2 és az EURO1 rendszerekhez hasonló nagy értékű fizetési rendszereken feldolgozott lakossági fizetések az összes euroövezeti lakossági fizetés 1 %-a alatt vannak –, de nem kívánt mellékhatásokkal is járhatnak kockázati és stabilitási szempontból.

A rendelettervezet 4. cikkének (2) bekezdése a fizetési rendszerek és (adott esetben) a pénzforgalmi keretek technikai kölcsönös átjárhatóságát írja elő, anélkül, hogy pontosan meghatározná, hogy mit is ért a technikai kölcsönös átjárhatóság alatt. Ideális esetben pontosabb, a kifejezés kihatásaival foglalkozó szövegezés lenne ajánlott. Ennek hiányában az EKB javasolja a pénzforgalmi keretekre való hivatkozás elhagyását, mivel az ilyen keretek technikai kölcsönös átjárhatóságát nem tartják banküzemi szempontból megvalósíthatónak. Még fontosabb, hogy a lakossági fizetési rendszerek és a nagy értékű fizetési rendszerek igen eltérőek feldolgozási, elszámolási és kiegyenlítési szempontból, azon tény ellenére, hogy mindkét típusú rendszer felhasználható lakossági fizetési műveletek feldolgozására. Általánosan megfogalmazva: a lakossági fizetési rendszerek a nagy értékű fizetési rendszereket egyenlegeik elszámolására veszik igénybe. Egyértelművé kell tenni, hogy a kölcsönös átjárhatóság csak az azonos típusú fizetési rendszerek tekintetében várható el. A lakossági fizetési rendszerek és a nagy értékű fizetési rendszerek kölcsönös átjárhatóságának megkövetelése nem csak az arányosság kérdését veti fel – hiszen a TARGET2 és az EURO1 rendszerekhez hasonló nagy értékű fizetési rendszereken feldolgozott lakossági fizetések az összes euroövezeti lakossági fizetés 1 %-a alatt vannak –, de nem kívánt mellékhatásokkal is járhatnak kockázati és stabilitási szempontból

16.
     
  módosítás

16.

módosítás

A rendelettervezet 5. cikkének (1) és (2) bekezdése

„(1)   Legkésőbb [beillesztendő a konkrét dátum 12 hónappal e rendelet hatálybalépése után] az átutalásokat a melléklet 1. és 2. pontjában meghatározott technikai követelményeknek megfelelően kell végrehajtani.

(2)   Legkésőbb [beillesztendő a konkrét dátum 24 hónappal e rendelet hatálybalépése után] a beszedéseket a 6. cikknek és a melléklet 1. és 3. pontjában meghatározott technikai követelményeknek megfelelően kell végrehajtani.”

„(1)   Legkésőbb 2013. január 31-ig az átutalásokat a melléklet 1. és 2. pontjában meghatározott technikai követelményeknek megfelelően kell végrehajtani.

(2)   Legkésőbb 2014. január 31-ig a beszedéseket a 6. cikknek és a melléklet 1. és 3. pontjában meghatározott technikai követelményeknek megfelelően kell végrehajtani.”

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB egyetért azzal, hogy az átutalásokra és beszedésre vonatkozó követelményeknek viszonylag rövid időn belül hatályba kell lépniük, különösen arra figyelemmel, hogy a SEPA-átutalást 2008 januárjában, a SEPA-beszedést pedig 2009 novemberében vezették be. Tekintetbe véve a pénzforgalmi ágazat viszonylag nagy átfutásiidő-igényét, az EKB konkrét dátumok meghatározását javasolja, ami az átutalások esetében lehetőleg 2013. január vége, a beszedések esetében pedig 2014. január vége lehetne.

Az EKB egyetért azzal, hogy az átutalásokra és beszedésre vonatkozó követelményeknek viszonylag rövid időn belül hatályba kell lépniük, különösen arra figyelemmel, hogy a SEPA-átutalást 2008 januárjában, a SEPA-beszedést pedig 2009 novemberében vezették be. Tekintetbe véve a pénzforgalmi ágazat viszonylag nagy átfutásiidő-igényét, az EKB konkrét dátumok meghatározását javasolja, ami az átutalások esetében lehetőleg 2013. január vége, a beszedések esetében pedig 2014. január vége lehetne

17.
     
  módosítás

17.

módosítás

A rendelettervezet 7. cikkének (2) bekezdése

„(2)   A tagállamok engedélyezhetik, hogy illetékes hatóságaik [beillesztendő a konkrét dátum a rendelet hatálybalépését követő 60 hónapig] mentesítsék az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében meghatározott követelmények egésze vagy egy része alól azokat a fizetési kártyával, az értékesítés helyén kezdeményezett fizetési műveleteket, amelyek BBAN vagy IBAN kóddal azonosított fizetési számláról teljesített beszedést eredményeznek.”

„(2)   A tagállamok engedélyezhetik, hogy illetékes hatóságaik [beillesztendő a konkrét dátum a rendelet hatálybalépését követő 60 hónapig] mentesítsék az 5. cikk (1), - (3) bekezdésében meghatározott követelmények egésze vagy egy része alól azokat a fizetési kártyával, az értékesítés helyén kezdeményezett fizetési műveleteket, amelyek beszedési műveletet eredményeznek.”

Magyarázat

Magyarázat

Lásd a 8. és a 20. módosításhoz fűzött magyarázatot.

Lásd a 8. és a 20. módosításhoz fűzött magyarázatot

18.
     
  módosítás

18.

módosítás

A rendelettervezet 12. cikkének (1) bekezdése

„(1)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az 5. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Rendkívül sürgős esetben a 15. cikket kell alkalmazni.”

„(1)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az 5. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság az eurorendszerrel, és szükség szerint a KBER más tagjaival szoros együttműködésben, illetve a szolgáltatók és a felhasználók képviselőivel konzultálva készíti elő a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezetét. Rendkívül sürgős esetben a 15. cikket kell alkalmazni.”

Magyarázat

Magyarázat

Az új és innovatív fizetési instrumentumok fejlesztésének akadályozását megelőzendő kiemelkedő fontosságú, hogy a műszaki követelmények átruházott hatáskörben hozott olyan jogi aktusokban kerüljenek meghatározásra, amelyek egyszerűen és hatékonyan módosíthatóak. A Bizottságnak átruházott hatáskörei gyakorlásakor azt az eurorendszerrel, és szükség szerint a KBER más tagjaival szoros együttműködésben, és a pénzforgalmi ágazattal és más érdekeltekkel folytatott konzultáció alapján kell eljárnia többek között annak biztosítására, hogy a módosításokat a pénzforgalmi ágazat üzleti ciklusainak figyelembevételével ütemezzék.

Az új és innovatív fizetési instrumentumok fejlesztésének akadályozását megelőzendő kiemelkedő fontosságú, hogy a műszaki követelmények átruházott hatáskörben hozott olyan jogi aktusokban kerüljenek meghatározásra, amelyek egyszerűen és hatékonyan módosíthatóak. A Bizottságnak átruházott hatáskörei gyakorlásakor azt az eurorendszerrel, és szükség szerint a KBER más tagjaival szoros együttműködésben, és a pénzforgalmi ágazattal és más érdekeltekkel folytatott konzultáció alapján kell eljárnia többek között annak biztosítására, hogy a módosításokat a pénzforgalmi ágazat üzleti ciklusainak figyelembevételével ütemezzék

19.
     
  módosítás

19.

módosítás

A rendelettervezet melléklete 1. pontjának d) alpontja

| „d) | Az átutalási adatmező legalább 140 karakternek ad helyet. A pénzforgalmi keretek esetében ez nagyobb számú karakter is lehet, kivéve, ha az információ továbbítására használt eszköz technikai korláttal rendelkezik a karakterek számát illetően, amikor is a technikai korlát az irányadó.” |
| --- | --- |

„d)

Az átutalási adatmező legalább 140 karakternek ad helyet. A pénzforgalmi keretek esetében ez nagyobb számú karakter is lehet, kivéve, ha az információ továbbítására használt eszköz technikai korláttal rendelkezik a karakterek számát illetően, amikor is a technikai korlát az irányadó.”

| „d) | Az átutalási adatmező legalább 140 karakternek ad helyet. A pénzforgalmi keretek esetében ez nagyobb számú karakter is lehet, kivéve, ha az információ továbbítására használt eszköz technikai korláttal rendelkezik a karakterek számát illetően, amikor is a technikai korlát az irányadó.” |
| --- | --- |

„d)

Az átutalási adatmező legalább 140 karakternek ad helyet. A pénzforgalmi keretek esetében ez nagyobb számú karakter is lehet, kivéve, ha az információ továbbítására használt eszköz technikai korláttal rendelkezik a karakterek számát illetően, amikor is a technikai korlát az irányadó.”

Magyarázat

Magyarázat

A pénzforgalmi kereteket nem szabad a megadható karakterek számában korlátozni, mely okból javasolt a 140 karakter minimumként történő meghatározása.

A pénzforgalmi kereteket nem szabad a megadható karakterek számában korlátozni, mely okból javasolt a 140 karakter minimumként történő meghatározása

20.
     
  módosítás

20.

módosítás

A rendelettervezet melléklete 3. pontjának f) alpontja

| „f) | A fizető félnek jóváhagyásáról kell biztosítania mind a kedvezményezettet, mind saját pénzforgalmi szolgáltatóját (közvetlenül vagy a kedvezményezett révén közvetve), a felhatalmazást pedig – a későbbi módosításokkal és/vagy visszavonásokkal együtt – a kedvezményezettnek vagy a kedvezményezettet képviselő harmadik félnek meg kell őriznie.” |
| --- | --- |

„f)

A fizető félnek jóváhagyásáról kell biztosítania mind a kedvezményezettet, mind saját pénzforgalmi szolgáltatóját (közvetlenül vagy a kedvezményezett révén közvetve), a felhatalmazást pedig – a későbbi módosításokkal és/vagy visszavonásokkal együtt – a kedvezményezettnek vagy a kedvezményezettet képviselő harmadik félnek meg kell őriznie.”

| „f) | A fizető félnek jóváhagyásáról kell biztosítania mind a kedvezményezettet közvetlenül, vagy a kedvezményezett révén közvetve, mind saját pénzforgalmi szolgáltatóját , a felhatalmazást pedig – a későbbi módosításokkal és/vagy visszavonásokkal együtt – a kedvezményezettnek vagy a kedvezményezettet képviselő harmadik félnek meg kell őriznie.” |
| --- | --- |

„f)

A fizető félnek jóváhagyásáról kell biztosítania mind a kedvezményezettet közvetlenül, vagy a kedvezményezett révén közvetve, mind saját pénzforgalmi szolgáltatóját , a felhatalmazást pedig – a későbbi módosításokkal és/vagy visszavonásokkal együtt – a kedvezményezettnek vagy a kedvezményezettet képviselő harmadik félnek meg kell őriznie.”

közvetlenül, vagy a kedvezményezett révén közvetve

Magyarázat

Magyarázat

A melléklet 3. pontja f) alpontjának megfogalmazása értelmezhető helytelenül akként, hogy a fennálló és kifejezetten nem a kedvezményezetthez és a fizető fél fizetési szolgáltatójához egyaránt intézett felhatalmazások érvénytelenek és azokat meg kell ismételni. Ez igen terhes folyamat lehet, tekintve a meglévő beszedések igen nagy számát. Ezért egyértelművé kell tenni – bármiféle kétség eloszlatására –, hogy a fizető fél fizetési szolgáltatójának szóló hozzájárulás megadható közvetlenül, a kedvezményezetten keresztül is.

A melléklet 3. pontja f) alpontjának megfogalmazása értelmezhető helytelenül akként, hogy a fennálló és kifejezetten nem a kedvezményezetthez és a fizető fél fizetési szolgáltatójához egyaránt intézett felhatalmazások érvénytelenek és azokat meg kell ismételni. Ez igen terhes folyamat lehet, tekintve a meglévő beszedések igen nagy számát. Ezért egyértelművé kell tenni – bármiféle kétség eloszlatására –, hogy a fizető fél fizetési szolgáltatójának szóló hozzájárulás megadható közvetlenül, a kedvezményezetten keresztül is

---

(1)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beillesztésre javasolt új szöveg. A szövegben áthúzott betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

1

(2)  HL L 319., 2007.12.5. 1. o.

2

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 25.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/10

---

A Tanács 2011. március 7-i következtetései a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020)

2011/C 155/02

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY

| 1. | A nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unió Szerződéseiben foglalt alapvető érték, biztosítása az Európai Unió egyik célja és feladata; a nők és férfiak közötti egyenlőség valamennyi uniós tevékenység során történő általános érvényesítése ezenkívül az Unió általános céljai között szerepel (1); |
| --- | --- |

1.

A nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unió Szerződéseiben foglalt alapvető érték, biztosítása az Európai Unió egyik célja és feladata; a nők és férfiak közötti egyenlőség valamennyi uniós tevékenység során történő általános érvényesítése ezenkívül az Unió általános céljai között szerepel (1);

| 2. | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke rögzíti a nemek közötti egyenlőség elvét; |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke rögzíti a nemek közötti egyenlőség elvét;

| 3. | Míg az Európai Unió jogszabályai között jelentős számban találhatók a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében történő tiszteletben tartását előmozdító jogszabályok (2) , a nők és férfiak közötti egyenlőség témájában az Európai Bizottság által elfogadott egymást követő éves jelentések (3) azt támasztják alá, hogy az előrehaladás üteme lassú, és a nemek közötti tényleges egyenlőséget még nem sikerült elérni; |
| --- | --- |

3.

Míg az Európai Unió jogszabályai között jelentős számban találhatók a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében történő tiszteletben tartását előmozdító jogszabályok (2) , a nők és férfiak közötti egyenlőség témájában az Európai Bizottság által elfogadott egymást követő éves jelentések (3) azt támasztják alá, hogy az előrehaladás üteme lassú, és a nemek közötti tényleges egyenlőséget még nem sikerült elérni;

| 4. | Az Európai Unió foglalkoztatást és intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó új stratégiája, az Európa 2020 stratégia (4) segíteni fogja a tagállamokat és az Európai Uniót a versenyképesség, a termelékenység, a növekedés, a társadalmi kohézió és a gazdasági konvergencia magas szintjének megvalósításában; |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió foglalkoztatást és intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó új stratégiája, az Európa 2020 stratégia (4) segíteni fogja a tagállamokat és az Európai Uniót a versenyképesség, a termelékenység, a növekedés, a társadalmi kohézió és a gazdasági konvergencia magas szintjének megvalósításában;

| 5. | Az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt célja 75 %-ra emelni a foglalkoztatási rátát a 20–64 éves nők és férfiak körében, ezért a stratégia végrehajtása során kiemelt figyelmet kell szentelni a nők munkaerőpiaci részvétele előtt álló akadályok felszámolásának; |
| --- | --- |

5.

Az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt célja 75 %-ra emelni a foglalkoztatási rátát a 20–64 éves nők és férfiak körében, ezért a stratégia végrehajtása során kiemelt figyelmet kell szentelni a nők munkaerőpiaci részvétele előtt álló akadályok felszámolásának;

| 6. | Az „Európa 2020 integrált iránymutatás” részét képező és a közös értékelési keretben (5) nyomon követett foglalkoztatási iránymutatások (6) ezzel összefüggésben kiemelik a nemek közötti egyenlőség, valamint a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly előmozdítására irányuló foglalkoztatáspolitikák megvalósításának, értékelésének és nyomon követésének a fontosságát; |
| --- | --- |

6.

Az „Európa 2020 integrált iránymutatás” részét képező és a közös értékelési keretben (5) nyomon követett foglalkoztatási iránymutatások (6) ezzel összefüggésben kiemelik a nemek közötti egyenlőség, valamint a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly előmozdítására irányuló foglalkoztatáspolitikák megvalósításának, értékelésének és nyomon követésének a fontosságát;

| 7. | Az Európai Bizottság által elfogadott éves növekedési jelentés (7) szerint a munkavállaló akaratán kívüli részmunkaidős munkavállalás még mindig több tagállamban gondot jelent, és a munkaerőpiacra visszatérni kívánó nők előtt továbbra is akadályok tornyosulnak; |
| --- | --- |

7.

Az Európai Bizottság által elfogadott éves növekedési jelentés (7) szerint a munkavállaló akaratán kívüli részmunkaidős munkavállalás még mindig több tagállamban gondot jelent, és a munkaerőpiacra visszatérni kívánó nők előtt továbbra is akadályok tornyosulnak;

| 8. | Az Európai Bizottságnak a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiája (2010–2015) „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006–2010)” című (8), félidős felülvizsgálat tárgyát is képező (9) bizottsági dokumentum, illetve az Európai Bizottság által 2010. március 5-én elfogadott „Nők chartája” (10) folytatását képezi; |
| --- | --- |

8.

Az Európai Bizottságnak a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiája (2010–2015) „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006–2010)” című (8), félidős felülvizsgálat tárgyát is képező (9) bizottsági dokumentum, illetve az Európai Bizottság által 2010. március 5-én elfogadott „Nők chartája” (10) folytatását képezi;

| 9. | Az Európai Bizottságnak a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiája (2010–2015) az alábbi öt kiemelt kérdésre összpontosít: egyenlő mértékű gazdasági függetlenség; egyenlő és egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás; egyenlőség a döntéshozatalban; méltóság, sérthetetlenség és a nemi alapú erőszak megszüntetése; valamint a nemek közötti egyenlőség érvényesítése a külpolitikában. A stratégia a nemi szerepekkel, a jogalkotással, valamint a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének irányításával és eszközeivel kapcsolatos horizontális kérdésekkel is foglalkozik; |
| --- | --- |

9.

Az Európai Bizottságnak a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiája (2010–2015) az alábbi öt kiemelt kérdésre összpontosít: egyenlő mértékű gazdasági függetlenség; egyenlő és egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás; egyenlőség a döntéshozatalban; méltóság, sérthetetlenség és a nemi alapú erőszak megszüntetése; valamint a nemek közötti egyenlőség érvényesítése a külpolitikában. A stratégia a nemi szerepekkel, a jogalkotással, valamint a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének irányításával és eszközeivel kapcsolatos horizontális kérdésekkel is foglalkozik;

| 10. | Az Európai Tanács 2006-ban elfogadta a nemek közötti egyenlőségről szóló első európai paktumot (11), az elnökségi trió pedig 2010 márciusában a paktum ötödik évfordulójára való megemlékezésre szólított fel; |
| --- | --- |

10.

Az Európai Tanács 2006-ban elfogadta a nemek közötti egyenlőségről szóló első európai paktumot (11), az elnökségi trió pedig 2010 márciusában a paktum ötödik évfordulójára való megemlékezésre szólított fel;

FIGYELEMBE VÉVE, HOGY

| 11. | A Tanács 2010. december 6-án következtetéseket fogadott el a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó bizottsági stratégia (2010–2015) végrehajtásának támogatásáról (12), továbbá a nemek közötti bérszakadék felszámolásával kapcsolatos elkötelezettség megerősítéséről és az arra irányuló erőfeszítések fokozásáról, valamint a Pekingi Cselekvési Platform végrehajtásának áttekintéséről (13), melyekben felkérte az Európai Tanácsot, hogy 2011 tavaszán igazítsa ki és fejlessze tovább a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumot a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó új bizottsági stratégia (2010–2015), az Európa 2020 stratégia és az említett következtetések fényében; |
| --- | --- |

11.

A Tanács 2010. december 6-án következtetéseket fogadott el a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó bizottsági stratégia (2010–2015) végrehajtásának támogatásáról (12), továbbá a nemek közötti bérszakadék felszámolásával kapcsolatos elkötelezettség megerősítéséről és az arra irányuló erőfeszítések fokozásáról, valamint a Pekingi Cselekvési Platform végrehajtásának áttekintéséről (13), melyekben felkérte az Európai Tanácsot, hogy 2011 tavaszán igazítsa ki és fejlessze tovább a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumot a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó új bizottsági stratégia (2010–2015), az Európa 2020 stratégia és az említett következtetések fényében;

| 12. | Szükség van a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolását célzó megfelelő intézkedésekre, továbbá meg kell vizsgálni a többszörös hátrányos megkülönböztetés okait, és fel kell térképezni, hogy miként lehet ezeket hatékonyan leküzdeni; |
| --- | --- |

12.

Szükség van a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolását célzó megfelelő intézkedésekre, továbbá meg kell vizsgálni a többszörös hátrányos megkülönböztetés okait, és fel kell térképezni, hogy miként lehet ezeket hatékonyan leküzdeni;

| 13. | ELFOGADJA a mellékletben foglalt, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumot (2011–2020); |
| --- | --- |

13.

ELFOGADJA a mellékletben foglalt, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumot (2011–2020);

| 14. | FELKÉRI az Európai Tanácsot, hogy a tavaszi ülésének következtetéseiben a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szakpolitika területén fennálló kihívások kezelése, valamint a nemek közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi szakpolitikai területbe történő beépítése érdekében – és különös tekintettel az Európa 2020 stratégiára – hagyja jóvá a paktumot; |
| --- | --- |

14.

FELKÉRI az Európai Tanácsot, hogy a tavaszi ülésének következtetéseiben a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szakpolitika területén fennálló kihívások kezelése, valamint a nemek közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi szakpolitikai területbe történő beépítése érdekében – és különös tekintettel az Európa 2020 stratégiára – hagyja jóvá a paktumot;

| 15. | ÖSZTÖNZI az Európai Tanácsot, hogy a nemek közötti egyenlőség témáját a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó európai bizottsági stratégia (2010–2015) lejárta előtt tűzze napirendjére. |
| --- | --- |

15.

ÖSZTÖNZI az Európai Tanácsot, hogy a nemek közötti egyenlőség témáját a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó európai bizottsági stratégia (2010–2015) lejárta előtt tűzze napirendjére.

---

(1)  Az EUSZ 2. cikke és 3. cikkének (3) bekezdése, valamint az EUMSZ 8. cikke.

(2)  A Tanács 1992. október 19-i 92/85/EGK irányelve a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 348., 1992.11.28., 1. o.); a Tanács 2004. december 13-i 2004/113/EK irányelve a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 373., 2004.12.21., 37. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 2006/54/EK irányelve a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.); a Tanács 2010. március 8-i 2010/18/EU irányelve a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 68., 2010.3.18., 13. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2010. július 7-i 2010/41/EU irányelve az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 180., 2010.7.15., 1. o.).

(3)  A legfrissebb jelentést lásd: 6571/11. A 3–4. és a 6–12. lábjegyzetben említett dokumentumok megtalálhatók a Tanács nyilvános dokumentum-nyilvántartásában: http://register.consilium.eu.int/

(4)  EUCO 13/1/10 REV 1.

(5)  16984/10 + ADD 1.

(6)  HL L 308., 2010.11.24., 46. o.

(7)  18066/10 + ADD 1–3.

(8)  7034/06.

(9)  17495/08.

(10)  7370/10.

(11)  7775/1/06 REV 1.

(12)  16880/10.

(13)  HL C 345., 2010.12.18., 1. o.

---

MELLÉKLET

A nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum (2011–2020)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA elismeri, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unió alapvető értéke, valamint hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló politikák létfontosságúak a gazdasági növekedés, a jólét és a versenyképesség szempontjából. Öt évvel a nemek közötti egyenlőségről szóló első európai paktum elfogadását követően új lendületre van szükség, mindenekelőtt a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó bizottsági stratégia (2010–2015) és az Európai Unió foglalkoztatást és intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó stratégiája, azaz az Európa 2020 stratégia közötti szoros kapcsolat újbóli megerősítése és támogatása érdekében. A TANÁCS ezért ismételten megerősíti a nemek közötti egyenlőség elősegítésére irányuló, a Szerződésben említett uniós célok teljesítése, és különösen az alábbiak iránti elkötelezettségét:

| 1. | a foglalkoztatás és a szociális védelem terén a nemek között húzódó szakadékok – többek között a nemek közötti bérszakadék – megszüntetése az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése érdekében, különösen három, a nemek közötti egyenlőség szempontjából kiemelt fontosságú területen, nevezetesen a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás ösztönzése terén és különösen a szegénység csökkentése révén, ezáltal pedig hozzájárulás nyújtása az európai munkaerőpiac növekedési potenciáljához; |
| --- | --- |

1.

a foglalkoztatás és a szociális védelem terén a nemek között húzódó szakadékok – többek között a nemek közötti bérszakadék – megszüntetése az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése érdekében, különösen három, a nemek közötti egyenlőség szempontjából kiemelt fontosságú területen, nevezetesen a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás ösztönzése terén és különösen a szegénység csökkentése révén, ezáltal pedig hozzájárulás nyújtása az európai munkaerőpiac növekedési potenciáljához;

| 2. | a nemek közötti egyenlőség javítása, a nők munkaerő-piaci részvételének növelése, valamint a demográfiai kihívások kezeléséhez való hozzájárulás céljából a munka és a magánélet egyensúlyának ideálisabbá tétele az egész élet során a nők és a férfiak számára egyaránt; valamint |
| --- | --- |

2.

a nemek közötti egyenlőség javítása, a nők munkaerő-piaci részvételének növelése, valamint a demográfiai kihívások kezeléséhez való hozzájárulás céljából a munka és a magánélet egyensúlyának ideálisabbá tétele az egész élet során a nők és a férfiak számára egyaránt; valamint

| 3. | a nők elleni erőszak valamennyi formájának megszüntetése annak biztosítása érdekében, hogy a nők emberi jogai teljes mértékben érvényesülhessenek, továbbá hogy – az inkluzív növekedésre is tekintettel – megvalósuljon a nemek közötti egyenlőség. |
| --- | --- |

3.

a nők elleni erőszak valamennyi formájának megszüntetése annak biztosítása érdekében, hogy a nők emberi jogai teljes mértékben érvényesülhessenek, továbbá hogy – az inkluzív növekedésre is tekintettel – megvalósuljon a nemek közötti egyenlőség.

A TANÁCS tagállami, illetve adott esetben uniós szintű fellépéseket sürget az alábbi területeken:

| | A nemek közötti szakadék megszüntetésére és a munkaerőpiacon uralkodó nemi szegregáció elleni küzdelemre irányuló intézkedések:






  a) | a nők foglalkoztatásának elősegítése valamennyi korosztályban, és a nemek közötti szakadék megszüntetése a foglalkoztatás terén, többek között a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem révén; |
| --- | --- | --- |

A nemek közötti szakadék megszüntetésére és a munkaerőpiacon uralkodó nemi szegregáció elleni küzdelemre irányuló intézkedések:

a)

a nők foglalkoztatásának elősegítése valamennyi korosztályban, és a nemek közötti szakadék megszüntetése a foglalkoztatás terén, többek között a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem révén;

| b) | a munkaerőpiacon uralkodó nemi szegregáció csökkentése érdekében a nemi sztereotípiák felszámolása, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítása az oktatás és a képzés minden szintjén és a munka világában is; |
| --- | --- |

b)

a munkaerőpiacon uralkodó nemi szegregáció csökkentése érdekében a nemi sztereotípiák felszámolása, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítása az oktatás és a képzés minden szintjén és a munka világában is;

| c) | egyenlő és egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás biztosítása; |
| --- | --- |

c)

egyenlő és egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazás biztosítása;

| d) | a politikai és gazdasági életben a nők szerepvállalásának és a nők vállalkozási kedvének előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

a politikai és gazdasági életben a nők szerepvállalásának és a nők vállalkozási kedvének előmozdítása;

| e) | a szociális partnerek és a vállalkozások ösztönzése a nemek közötti egyenlőség támogatását célzó kezdeményezések kidolgozására és hatékony végrehajtására, továbbá a nemek közötti munkahelyi egyenlőség támogatására irányuló tervek előmozdítására; valamint |
| --- | --- |

e)

a szociális partnerek és a vállalkozások ösztönzése a nemek közötti egyenlőség támogatását célzó kezdeményezések kidolgozására és hatékony végrehajtására, továbbá a nemek közötti munkahelyi egyenlőség támogatására irányuló tervek előmozdítására; valamint

| f) | a tehetségek tejes mértékű kihasználása érdekében a döntéshozatali eljárásokban a nők és férfiak egyenlő arányú részvételének előmozdítása minden szinten és minden területen. |
| --- | --- |

f)

a tehetségek tejes mértékű kihasználása érdekében a döntéshozatali eljárásokban a nők és férfiak egyenlő arányú részvételének előmozdítása minden szinten és minden területen.

| | A munka és magánélet egyensúlyának – mind a nők, mind a férfiak számára történő – ideálisabbá tételét célzó intézkedések:






  a) | a kötelező beiskolázási életkornál fiatalabb gyermekek számára nyújtott megfelelő, megfizethető és magas színvonalú gyermekgondozási szolgáltatások javítása az ilyen szolgáltatások iránti kereslet figyelembevételével és a tagállamok gyermekgondozási gyakorlataival összhangban annak érdekében, hogy az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülésén kitűzött célok megvalósulhassanak; |
| --- | --- | --- |

A munka és magánélet egyensúlyának – mind a nők, mind a férfiak számára történő – ideálisabbá tételét célzó intézkedések:

a)

a kötelező beiskolázási életkornál fiatalabb gyermekek számára nyújtott megfelelő, megfizethető és magas színvonalú gyermekgondozási szolgáltatások javítása az ilyen szolgáltatások iránti kereslet figyelembevételével és a tagállamok gyermekgondozási gyakorlataival összhangban annak érdekében, hogy az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülésén kitűzött célok megvalósulhassanak;

| b) | az egyéb eltartott személyek számára biztosított gondozási lehetőségek javítása; valamint |
| --- | --- |

b)

az egyéb eltartott személyek számára biztosított gondozási lehetőségek javítása; valamint

| c) | a rugalmas munkaidő, illetve a különböző típusú szabadságok ösztönzése a férfiak és a nők számára egyaránt. |
| --- | --- |

c)

a rugalmas munkaidő, illetve a különböző típusú szabadságok ösztönzése a férfiak és a nők számára egyaránt.

| | A nők elleni erőszak valamennyi formája elleni fellépést célzó intézkedések:






  a) | a nők elleni erőszak megszüntetését célzó nemzeti és uniós szintű stratégiák elfogadása, végrehajtása és nyomon követése; |
| --- | --- | --- |

A nők elleni erőszak valamennyi formája elleni fellépést célzó intézkedések:

a)

a nők elleni erőszak megszüntetését célzó nemzeti és uniós szintű stratégiák elfogadása, végrehajtása és nyomon követése;

| b) | a nők elleni erőszak megelőzésének, valamint az áldozatok és a potenciális áldozatok védelmének megerősítése, beleértve a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozó nőket is; valamint |
| --- | --- |

b)

a nők elleni erőszak megelőzésének, valamint az áldozatok és a potenciális áldozatok védelmének megerősítése, beleértve a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozó nőket is; valamint

| c) | a férfiak és a fiúk által a nők elleni erőszak felszámolásának folyamatában játszott szerepnek és az e tekintetben viselt felelősségüknek a hangsúlyozása. |
| --- | --- |

c)

a férfiak és a fiúk által a nők elleni erőszak felszámolásának folyamatában játszott szerepnek és az e tekintetben viselt felelősségüknek a hangsúlyozása.

| | Irányítás, végrehajtás és nyomon követés:
  Az Európa 2020 stratégia mechanizmusaiban adott esetben figyelembe kell venni e paktum, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló éves bizottsági jelentések vonatkozó elemeit. |
| --- | --- |

Irányítás, végrehajtás és nyomon követés:

Az Európa 2020 stratégia mechanizmusaiban adott esetben figyelembe kell venni e paktum, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló éves bizottsági jelentések vonatkozó elemeit.

A TANÁCS újólag megerősíti, hogy elkötelezett amellett, hogy az irányítást a nemek közötti egyenlőség elvének érvényesítése révén erősítse, és e célt úgy kívánja elérni, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését valamennyi szakpolitikai területnek, így az EU külső fellépéseinek is a részévé teszi – figyelembe véve azt is, hogy a férfiak és fiúk kulcsfontosságú szerepet töltenek be a nemek közötti egyenlőség előmozdításában –, valamint biztosítja, hogy az új uniós szakpolitikák hatásvizsgálata során figyelembe vegyék a nemek közötti egyenlőség hatásait. A TANÁCS arra ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – mindenekelőtt az Eurostat segítségével – fejlesszék tovább a nemek szerinti bontásban készült jelenlegi statisztikákat és mutatókat, és teljes körűen aknázzák ki a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének kapacitását.

A tagállamoknak a nemzeti reformprogramjaik kidolgozása és végrehajtása során törekedniük kell a nemek közötti egyenlőségre irányuló megközelítés alkalmazására, valamint a nemek közötti egyenlőséget célzó szakpolitikák ösztönzésére – tekintettel mindenekelőtt a foglalkoztatási iránymutatásokra –, a tagállamok továbbá felkérést kapnak arra, hogy megfelelő mértékben használják azokat a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó elfogadott mutatókat, amelyeket a közös értékelési keretben, illetve a Pekingi Cselekvési Platform nyomon követését célzó folyamat során dolgoztak ki valamennyi érintett szakpolitikai terület és folyamat vonatkozásában.

A Bizottság és a Tanács is felkérést kap, hogy építse be az éves növekedési jelentésbe, az országvéleményekbe és az országspecifikus ajánlásokba a nemek közötti egyenlőség szempontjait. A nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum végrehajtásában elért eredményeket a minisztereknek évente, a Tanács szintjén kell megvitatnia.

---

Európai Bizottság

| 25.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/14

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2011. május 24.

2011/C 155/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4089 |
| JPY | Japán yen | 115,45 |
| DKK | Dán korona | 7,4566 |
| GBP | Angol font | 0,87285 |
| SEK | Svéd korona | 8,9200 |
| CHF | Svájci frank | 1,2405 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,8385 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,580 |
| HUF | Magyar forint | 269,40 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7093 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9473 |
| RON | Román lej | 4,1218 |
| TRY | Török líra | 2,2547 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3328 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3780 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,9563 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7608 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7559 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 540,85 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,8834 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,1543 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4328 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 072,47 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2971 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,169 |
| RUB | Orosz rubel | 40,0100 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,859 |
| BRL | Brazil real | 2,2918 |
| MXN | Mexikói peso | 16,5036 |
| INR | Indiai rúpia | 63,6890 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4089

JPY

Japán yen

115,45

DKK

Dán korona

7,4566

GBP

Angol font

0,87285

SEK

Svéd korona

8,9200

CHF

Svájci frank

1,2405

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,8385

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,580

HUF

Magyar forint

269,40

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7093

PLN

Lengyel zloty

3,9473

RON

Román lej

4,1218

TRY

Török líra

2,2547

AUD

Ausztrál dollár

1,3328

CAD

Kanadai dollár

1,3780

HKD

Hongkongi dollár

10,9563

NZD

Új-zélandi dollár

1,7608

SGD

Szingapúri dollár

1,7559

KRW

Dél-Koreai won

1 540,85

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,8834

CNY

Kínai renminbi

9,1543

HRK

Horvát kuna

7,4328

IDR

Indonéz rúpia

12 072,47

MYR

Maláj ringgit

4,2971

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,169

RUB

Orosz rubel

40,0100

THB

Thaiföldi baht

42,859

BRL

Brazil real

2,2918

MXN

Mexikói peso

16,5036

INR

Indiai rúpia

63,6890

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 25.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/15

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

2011/C 155/04

Támogatás sz.: SA.32801 (11/XA)

Tagállam: Németország

Régió: Sachsen

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Zuschuss für den Einstieg ins Umweltmanagement, analog dem Zuschuss den ein gewerblicher KMU-Teilnehmer über die Sächsische Mittelstandsrichtlinie — „Richtlinien des Sächsischen Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit zur Mittelstandsförderung — Verbesserung der unternehmerischen Leistungsfähigkeit“, gemäß Teil B Ziffer I Nr. 4 „Umweltmanagement“ erhält.

Jogalap: Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr zur Mittelstandsförderung (Mittelstandsrichtlinie), Teil B Ziffer I Nr. 4 „Umweltmanagement“

Vertrag zur Umweltallianz Sachsen

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | A vállalkozás számára juttatott ad hoc támogatás teljes összege: 0,15 millió EUR |
| --- | --- |

A vállalkozás számára juttatott ad hoc támogatás teljes összege: 0,15 millió EUR

| | A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 0,05 millió EUR |
| --- | --- |

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 0,05 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: 50 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2011. május 17–2013. december 31.

A támogatás célja: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítása (Az 1857/2006/EK rendelet 14. cikke), Technikai segítségnyújtás (Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke)

Érintett ágazat(ok): Növénytermesztés, állattenyésztés, vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Sächsische Aufbaubank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Internetcím:

| | http://www.sab.sachsen.de/de/foerderung/programme/p_wirtschaft/fp_wirtschaft/detailfp_wi_2475.html |
| --- | --- |

http://www.sab.sachsen.de/de/foerderung/programme/p_wirtschaft/fp_wirtschaft/detailfp_wi_2475.html

| | http://www.revosax.sachsen.de/Details.do?sid=2202814313422 |
| --- | --- |

http://www.revosax.sachsen.de/Details.do?sid=2202814313422

Egyéb információ: —

Támogatás sz.: SA.32841 (11/XA)

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunidad Valenciana

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Ayuda nominativa FEDACOVA

Jogalap: Resolución del expediente acogido a la línea «programas intersectoriales en materia de atributos y valores de la calidad agroalimentaria»

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 0,09 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: 100 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2011. május 18–2011. december 31.

A támogatás célja: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítása (Az 1857/2006/EK rendelet 14. cikke), Technikai segítségnyújtás (Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke)

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdasági-, betakarítást követő szolgáltatás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=af5ee4ee-4d51-4b4f-8399-a5c64eda74ac&groupId=16

Egyéb információ: —

Támogatás sz.: SA.32947 (11/XA)

Tagállam: Lettország

Régió: Latvia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Grozījumi atbalsta shēmā “Nelabvēlīgo klimatisko apstākļu radīto zaudējumu kompensēšana”

Jogalap: Ministru kabineta 2008. gada 18. augusta noteikumi Nr. 669 “Kārtība, kādā administrē un uzrauga lauksaimniecības risku fondu, nosaka iemaksu veikšanu un kompensāciju izmaksu no fonda”

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 1 millió LVL

Maximális támogatási intenzitás: 80 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2011. május 13–2013. december 30.

A támogatás célja: Kedvezőtlen éghajlati jelenségek (Az 1857/2006/EK rendelet 11. cikke)

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| Rīga, LV-1981 |
| LATVIJA |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

Rīga, LV-1981

LATVIJA

Internetcím: http://www.likumi.lv/doc.php?id=180589

Egyéb információ: —

Támogatás sz.: SA.32968 (11/XA)

Tagállam: Észtország

Régió: Estonia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetus

Jogalap: „Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse” paragrahvi 11 lõike 1 alusel

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 0,25 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: 100 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2011. május 13–2013. december 31.

A támogatás célja: Növénybetegségek – kártevő fertőzés (Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikke)

Érintett ágazat(ok): Növénytermesztés, állattenyésztés, vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Internetcím: http://www.agri.ee/siseriiklikud-toetused/

Egyéb információ: —

Támogatás sz.: SA.32973 (11/XA)

Tagállam: Németország

Régió: Bayern

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Förderung der Vermittlung und des Einsatzes von Fachkräften der Betriebs- und Haushaltshilfe sowie für die Melkeraushilfe

Jogalap:

| — | Bayerisches Agrarwirtschaftsgesetz (BayAgrarWiG) vom 8. Dezember 2006 |
| --- | --- |

—

Bayerisches Agrarwirtschaftsgesetz (BayAgrarWiG) vom 8. Dezember 2006

| — | Eckpunktepapier; Zuwendungsbescheide |
| --- | --- |

—

Eckpunktepapier; Zuwendungsbescheide

| — | Bay. Haushaltsordnung (BayHO) |
| --- | --- |

—

Bay. Haushaltsordnung (BayHO)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | A vállalkozás számára juttatott ad hoc támogatás teljes összege: 17,50 millió EUR |
| --- | --- |

A vállalkozás számára juttatott ad hoc támogatás teljes összege: 17,50 millió EUR

| | A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 3,50 millió EUR |
| --- | --- |

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 3,50 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: 100 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2011. május 17–2015. december 31.

A támogatás célja: Technikai segítségnyújtás (Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke)

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft |
| --- |
| Abteilung Förderwesen und Fachrecht |
| Menzinger Straße 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft

Abteilung Förderwesen und Fachrecht

Menzinger Straße 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Internetcím:

| | http://www.gesetze-bayern.de/jportal/portal/page/bsbayprod.psml?showdoccase=1&doc.id=jlr-AgrarWiGBYrahmen&doc.part=X&doc.origin=bs |
| --- | --- |

http://www.gesetze-bayern.de/jportal/portal/page/bsbayprod.psml?showdoccase=1&doc.id=jlr-AgrarWiGBYrahmen&doc.part=X&doc.origin=bs

| | http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/foerdkath.pdf |
| --- | --- |

http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/foerdkath.pdf

Egyéb információ: —

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

| 25.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/18

---

NYÍLT VERSENYVIZSGA-FELHÍVÁS

2011/C 155/05

Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) az alábbi nyílt versenyvizsgát szervezi:

EPSO/AD/215/11 – Igazgatási tisztviselő (AD 5) angol (EN), spanyol (ES), észt (ET), francia (FR), holland (NL), lengyel (PL), portugál (PT), szlovák (SK), szlovén (SL) VAGY svéd (SV) nyelvű tisztviselők a Kommunikáció területén

A versenyvizsga-felhívás kizárólag angol, spanyol, észt, francia, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén és svéd nyelven jelenik meg az

  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2011. május 25-i C 155 A. számában.

További információk az EPSO honlapján találhatók: http://eu-careers.eu

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 25.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/19

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 155/06

| 1. | 2011. május 16-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BC Partners Holdings irányítása alá tartozó CIE Management II Limited (a továbbiakban: CIE, Guernsey) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Giorgione Investimenti SpA (a továbbiakban: Giorgione, Olaszország) felett. |
| --- | --- |

1.

2011. május 16-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BC Partners Holdings irányítása alá tartozó CIE Management II Limited (a továbbiakban: CIE, Guernsey) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Giorgione Investimenti SpA (a továbbiakban: Giorgione, Olaszország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a CIE esetében: a BC Funds (magántőke-befektetési alapok) általános partnere és irányítója vagy képviselője, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a CIE esetében: a BC Funds (magántőke-befektetési alapok) általános partnere és irányítója vagy képviselője,

| — | a Giorgione esetében: a ruházati cikkeket, kiegészítőket, egészségügyi és szépségápolási termékeket, valamint lakberendezési tárgyakat forgalmazó, gyártó és azok kiskereskedelmével foglalkozó Gruppo Coin SpA vállalkozás holdingtársasága. |
| --- | --- |

—

a Giorgione esetében: a ruházati cikkeket, kiegészítőket, egészségügyi és szépségápolási termékeket, valamint lakberendezési tárgyakat forgalmazó, gyártó és azok kiskereskedelmével foglalkozó Gruppo Coin SpA vállalkozás holdingtársasága.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 25.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/20

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 155/07

| 1. | 2011. május 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a a New York-i tőzsdén jegyzett General Mills Inc. (a továbbiakban: General Mills, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Yoplait csoport (a továbbiakban: Yoplait, Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2011. május 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a a New York-i tőzsdén jegyzett General Mills Inc. (a továbbiakban: General Mills, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Yoplait csoport (a továbbiakban: Yoplait, Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a General Mills esetében: élelmiszeripari fogyasztási cikkek (azonnal fogyasztható gabonaételek, készételek, mélyhűtött élelmiszerek, köretek, desszertek, jégkrémek, liszt és sütőlisztkeverékek, valamint ropogtatnivalók) gyártása és forgalmazása. Az Egyesült Államokban a General Mills 1977 óta a Yoplait franchise-átvevője, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a General Mills esetében: élelmiszeripari fogyasztási cikkek (azonnal fogyasztható gabonaételek, készételek, mélyhűtött élelmiszerek, köretek, desszertek, jégkrémek, liszt és sütőlisztkeverékek, valamint ropogtatnivalók) gyártása és forgalmazása. Az Egyesült Államokban a General Mills 1977 óta a Yoplait franchise-átvevője,

| — | a Yoplait esetében: friss tejtermékek (joghurtok, tejalapú desszertek, friss sajtok és tejszín) gyártása és forgalmazása. |
| --- | --- |

—

a Yoplait esetében: friss tejtermékek (joghurtok, tejalapú desszertek, friss sajtok és tejszín) gyártása és forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---