# Eiropas Savienības C 220/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.220.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 220 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 26. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.220.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 220

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 26. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2011/C 220/01 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 89/666/EEK, 2005/56/EK un 2009/101/EK par centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2011/C 220/01

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 89/666/EEK, 2005/56/EK un 2009/101/EK par centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību

1

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 220/02 | Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem (Izsoļu regulas) 35., 36., 43., 55. un 64. panta īstenošana dalībvalstīs un saistība ar izsoles platformu iecelšanu saskaņā ar minētās regulas 26. pantu – Pārredzamības pasākumi saistībā ar dokumentiem, kas attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu, kā minēts Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 92. pantā un tās Īstenošanas noteikumu 130. panta 1. punktā, un ar ko savstarpēji apmainās Komisija un dalībvalstis, ieceļot vienoto izsoles uzraugu atbilstīgi Izsoļu regulas 24. pantam un ieceļot izsoles platformas atbilstīgi minētās regulas 26. pantam | 12 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 220/02

Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem (Izsoļu regulas) 35., 36., 43., 55. un 64. panta īstenošana dalībvalstīs un saistība ar izsoles platformu iecelšanu saskaņā ar minētās regulas 26. pantu – Pārredzamības pasākumi saistībā ar dokumentiem, kas attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu, kā minēts Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 92. pantā un tās Īstenošanas noteikumu 130. panta 1. punktā, un ar ko savstarpēji apmainās Komisija un dalībvalstis, ieceļot vienoto izsoles uzraugu atbilstīgi Izsoļu regulas 24. pantam un ieceļot izsoles platformas atbilstīgi minētās regulas 26. pantam

12

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 220/03 | Euro maiņas kurss | 16 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 220/03

Euro maiņas kurss

16

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2011/C 220/04 | Labojums uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2011. gada daudzgadu darba programmas piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007.–2013. gadam (OV C 187, 28.6.2011.) | 17 |

Labojumi

2011/C 220/04

Labojums uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2011. gada daudzgadu darba programmas piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007.–2013. gadam (OV C 187, 28.6.2011.)

TEN-T

17

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 26.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/1

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 89/666/EEK, 2005/56/EK un 2009/101/EK par centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību

2011/C 220/01

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā lūgumu sniegt atzinumu saskaņā ar 28. panta 2. punktu (2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Eiropas Komisija 2011. gada 24. februārī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 89/666/EEK, 2005/56/EK un 2009/101/EK par centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību (3) (turpmāk tekstā – “priekšlikums”) un pēc tam apspriedās ar EDAU. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2011. gada 24. februārī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 89/666/EEK, 2005/56/EK un 2009/101/EK par centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību (3) (turpmāk tekstā – “priekšlikums”) un pēc tam apspriedās ar EDAU.

| 2. | EDAU ir gandarīts par to, ka ar viņu apspriedās, kā to nosaka Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punkts, un ka priekšlikuma ievadā ir minēta atsauce uz šo atzinumu. |
| --- | --- |

2.

EDAU ir gandarīts par to, ka ar viņu apspriedās, kā to nosaka Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punkts, un ka priekšlikuma ievadā ir minēta atsauce uz šo atzinumu.

1.1.   Priekšlikuma mērķi

| 3. | Priekšlikuma mērķis ir atvieglot un veicināt pārrobežu sadarbību un informācijas apmaiņu starp uzņēmējdarbības reģistriem Eiropas Ekonomikas zonā un tādā veidā palielināt pārredzamību, kā arī pāri robežām pieejamas informācijas ticamību. Efektīvas administratīvās sadarbības procedūras attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistriem ir būtiskas, lai palielinātu uzticību Eiropas vienotajam tirgum, nodrošinot drošāku uzņēmējdarbības vidi patērētājiem, kreditoriem un citiem uzņēmējdarbības partneriem, samazinot administratīvo slogu un palielinot tiesisko noteiktību. Administratīvās sadarbības procedūru veicināšana attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistriem Eiropā ir īpaši būtiska pārrobežu apvienošanās, atrašanās vietas maiņas un ārvalstu filiāļu reģistrācijas atjaunināšanas procedūrās, kur sadarbības mehānismu šobrīd trūkst vai tie ir ierobežoti. |
| --- | --- |

3.

Priekšlikuma mērķis ir atvieglot un veicināt pārrobežu sadarbību un informācijas apmaiņu starp uzņēmējdarbības reģistriem Eiropas Ekonomikas zonā un tādā veidā palielināt pārredzamību, kā arī pāri robežām pieejamas informācijas ticamību. Efektīvas administratīvās sadarbības procedūras attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistriem ir būtiskas, lai palielinātu uzticību Eiropas vienotajam tirgum, nodrošinot drošāku uzņēmējdarbības vidi patērētājiem, kreditoriem un citiem uzņēmējdarbības partneriem, samazinot administratīvo slogu un palielinot tiesisko noteiktību. Administratīvās sadarbības procedūru veicināšana attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistriem Eiropā ir īpaši būtiska pārrobežu apvienošanās, atrašanās vietas maiņas un ārvalstu filiāļu reģistrācijas atjaunināšanas procedūrās, kur sadarbības mehānismu šobrīd trūkst vai tie ir ierobežoti.

| 4. | Tādēļ priekšlikuma mērķis ir trīs esošās direktīvas grozīt šādi:






  — | Direktīvas 2009/101/EK (4) grozījumi ir vērsti uz to, lai veicinātu pārrobežu piekļuvi oficiālai uzņēmējdarbības informācijai, i) izveidojot elektronisku uzņēmējdarbības reģistru tīklu un ii) nosakot vienotu minimālo aktuālās informācijas apjomu, kas elektroniskā formātā jādara pieejams trešām pusēm visās dalībvalstīs, izmantojot kopēju Eiropas daudzvalodu platformu/piekļuves punktu, |
| --- | --- | --- |

4.

Tādēļ priekšlikuma mērķis ir trīs esošās direktīvas grozīt šādi:

—

Direktīvas 2009/101/EK (4) grozījumi ir vērsti uz to, lai veicinātu pārrobežu piekļuvi oficiālai uzņēmējdarbības informācijai, i) izveidojot elektronisku uzņēmējdarbības reģistru tīklu un ii) nosakot vienotu minimālo aktuālās informācijas apjomu, kas elektroniskā formātā jādara pieejams trešām pusēm visās dalībvalstīs, izmantojot kopēju Eiropas daudzvalodu platformu/piekļuves punktu,

| — | grozījumi Direktīvā 89/666/EEK (5) ir paredzēti, lai garantētu to, ka uzņēmējdarbības reģistrs sniedz aktuālu informāciju par uzņēmējsabiedrību tiem uzņēmējdarbības reģistriem citur Eiropā, kuros reģistrētas šīs sabiedrības ārvalstu filiāles, un visbeidzot, |
| --- | --- |

—

grozījumi Direktīvā 89/666/EEK (5) ir paredzēti, lai garantētu to, ka uzņēmējdarbības reģistrs sniedz aktuālu informāciju par uzņēmējsabiedrību tiem uzņēmējdarbības reģistriem citur Eiropā, kuros reģistrētas šīs sabiedrības ārvalstu filiāles, un visbeidzot,

| — | grozījumi Direktīvā 2005/56/EK (6) ir vērsti uz administratīvās sadarbības procedūru uzlabošanu starp uzņēmējdarbības reģistriem saistībā ar uzņēmumu pārrobežu apvienošanās procedūrām. |
| --- | --- |

—

grozījumi Direktīvā 2005/56/EK (6) ir vērsti uz administratīvās sadarbības procedūru uzlabošanu starp uzņēmējdarbības reģistriem saistībā ar uzņēmumu pārrobežu apvienošanās procedūrām.

1.2.   Priekšlikuma konteksts

| 5. | Uzņēmējdarbības reģistri pastāv katrā dalībvalstī; tos organizē valsts, reģionālā vai vietējā līmenī. Kopējie noteikumi, lai noteiktu minimālos standartus uzņēmējdarbības informācijas (reģistrācijas un publikācijas) atklāšanai, tika pieņemti 1968. gadā (7). Dalībvalstīm kopš 2007. gada 1. janvāra ir jāuztur arī elektroniski uzņēmējdarbības reģistri (8) un jāatļauj trešām pusēm piekļūt šo reģistru saturam tiešsaistē. |
| --- | --- |

5.

Uzņēmējdarbības reģistri pastāv katrā dalībvalstī; tos organizē valsts, reģionālā vai vietējā līmenī. Kopējie noteikumi, lai noteiktu minimālos standartus uzņēmējdarbības informācijas (reģistrācijas un publikācijas) atklāšanai, tika pieņemti 1968. gadā (7). Dalībvalstīm kopš 2007. gada 1. janvāra ir jāuztur arī elektroniski uzņēmējdarbības reģistri (8) un jāatļauj trešām pusēm piekļūt šo reģistru saturam tiešsaistē.

| 6. | Dažādu dalībvalstu uzņēmējdarbības reģistru sadarbību skaidri pieprasa daži Eiropas tiesību akti, lai atvieglotu kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (9) un lai atvieglotu Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE)
   (10) un Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE)
   (11) pārrobežu atrašanās vietas maiņu. |
| --- | --- |

6.

Dažādu dalībvalstu uzņēmējdarbības reģistru sadarbību skaidri pieprasa daži Eiropas tiesību akti, lai atvieglotu kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (9) un lai atvieglotu Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE)
   (10) un Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE)
   (11) pārrobežu atrašanās vietas maiņu.

| 7. | Attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistriem Eiropā 1992. gadā tika izveidots brīvprātīgs sadarbības mehānisms. Līdz šim brīdim tā dēvētais Eiropas Uzņēmējdarbības reģistrs (EBR)
   (12) apvieno uzņēmējdarbības reģistrus no 19 dalībvalstīm un vēl sešām Eiropas jurisdikcijām. Laikā no 2006. līdz 2009. gadam EBR piedalījās pētniecības projektā ar nosaukumu BRITE
   (13), kura mērķis bija izstrādāt tehnoloģiju platformu uzņēmējdarbību reģistru sadarbspējai. Tomēr atzinumam pievienotajā ietekmes novērtējumā ir skaidrots, ka EBR saskaras ar būtiskiem izaicinājumiem saistībā ar paplašināšanos, finansējumu un pārvaldību: saskaņā ar ietekmes novērtējumu pašreizējais sadarbības mehānisms tādā formā, kāds tas ir šobrīd, potenciālajiem lietotājiem nav pilnīgi apmierinošs. |
| --- | --- |

7.

Attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistriem Eiropā 1992. gadā tika izveidots brīvprātīgs sadarbības mehānisms. Līdz šim brīdim tā dēvētais Eiropas Uzņēmējdarbības reģistrs (EBR)
   (12) apvieno uzņēmējdarbības reģistrus no 19 dalībvalstīm un vēl sešām Eiropas jurisdikcijām. Laikā no 2006. līdz 2009. gadam EBR piedalījās pētniecības projektā ar nosaukumu BRITE
   (13), kura mērķis bija izstrādāt tehnoloģiju platformu uzņēmējdarbību reģistru sadarbspējai. Tomēr atzinumam pievienotajā ietekmes novērtējumā ir skaidrots, ka EBR saskaras ar būtiskiem izaicinājumiem saistībā ar paplašināšanos, finansējumu un pārvaldību: saskaņā ar ietekmes novērtējumu pašreizējais sadarbības mehānisms tādā formā, kāds tas ir šobrīd, potenciālajiem lietotājiem nav pilnīgi apmierinošs.

1.3.   Kopdarbība ar citām iniciatīvām

| 8. | Paskaidrojuma rakstā, kas pievienots priekšlikumam, ir teikts, ka Eiropas e-tiesiskuma portālam (14) ir jākļūst par galveno piekļuves punktu juridiskai informācijai, tiesu un administratīvām iestādēm, reģistriem, datu bāzēm un citiem ES pakalpojumiem. Vēl tajā ir apstiprināts, ka priekšlikums ir papildinājums e-tiesiskuma projektam un tam būtu jāveicina trešo personu vieglāka piekļuve uzņēmējdarbības informācijai, izmantojot portālu. |
| --- | --- |

8.

Paskaidrojuma rakstā, kas pievienots priekšlikumam, ir teikts, ka Eiropas e-tiesiskuma portālam (14) ir jākļūst par galveno piekļuves punktu juridiskai informācijai, tiesu un administratīvām iestādēm, reģistriem, datu bāzēm un citiem ES pakalpojumiem. Vēl tajā ir apstiprināts, ka priekšlikums ir papildinājums e-tiesiskuma projektam un tam būtu jāveicina trešo personu vieglāka piekļuve uzņēmējdarbības informācijai, izmantojot portālu.

| 9. | Saskaņā ar ietekmes novērtējumu otrs būtiskais projekts ar iespējamām kopdarbībām ir iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI)
   (15). IMI ir elektronisks rīks, kas izstrādāts, lai atbalstītu ikdienas administratīvo sadarbību starp valsts pārvaldēm Pakalpojumu direktīvas (2006/123/EK) un Profesionālās kvalifikācijas direktīvas (2005/36/EK) kontekstā. Šobrīd IMI tiek paplašināta un saskaņā ar ietekmes novērtējumu varētu atbalstīt arī citu direktīvu īstenošanu, tostarp uzņēmumtiesību jomā. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar ietekmes novērtējumu otrs būtiskais projekts ar iespējamām kopdarbībām ir iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI)
   (15). IMI ir elektronisks rīks, kas izstrādāts, lai atbalstītu ikdienas administratīvo sadarbību starp valsts pārvaldēm Pakalpojumu direktīvas (2006/123/EK) un Profesionālās kvalifikācijas direktīvas (2005/36/EK) kontekstā. Šobrīd IMI tiek paplašināta un saskaņā ar ietekmes novērtējumu varētu atbalstīt arī citu direktīvu īstenošanu, tostarp uzņēmumtiesību jomā.

II.   PRIEKŠLIKUMA SAISTĪTIE NOSACĪJUMI

| 10. | Priekšlikuma 3. pants groza Direktīvu 2009/101/EK vairākos aspektos. No tiem diviem grozījumiem ir būtiska saistība ar datu aizsardzību. |
| --- | --- |

10.

Priekšlikuma 3. pants groza Direktīvu 2009/101/EK vairākos aspektos. No tiem diviem grozījumiem ir būtiska saistība ar datu aizsardzību.

2.1.   Informācijas publicēšana, izmantojot Eiropas elektronisko platformu/piekļuves punktu

| 11. | Šobrīd spēkā esošās Direktīvas 2009/101/EK 2. pants jau paredz, ka katras dalībvalsts uzņēmējdarbības reģistros ir jāatklāj noteikts informācijas minimums, lai trešās puses varētu noskaidrot informāciju par uzņēmējsabiedrībām. Kā ir iepriekš paskaidrots 1.2. sadaļā, dalībvalstīm ir jāuztur arī elektroniski uzņēmējdarbības reģistri un jāatļauj trešām pusēm piekļūt šo reģistru saturam tiešsaistē. |
| --- | --- |

11.

Šobrīd spēkā esošās Direktīvas 2009/101/EK 2. pants jau paredz, ka katras dalībvalsts uzņēmējdarbības reģistros ir jāatklāj noteikts informācijas minimums, lai trešās puses varētu noskaidrot informāciju par uzņēmējsabiedrībām. Kā ir iepriekš paskaidrots 1.2. sadaļā, dalībvalstīm ir jāuztur arī elektroniski uzņēmējdarbības reģistri un jāatļauj trešām pusēm piekļūt šo reģistru saturam tiešsaistē.

| 12. | Direktīvas 2. pantā ir minēti vienpadsmit sabiedrības pamatinformācijas vienumi, kas atklājami publiski, tostarp arī šādi:






  — | dibināšanas dokuments, statūti un visi to grozījumi, |
| --- | --- | --- |

12.

Direktīvas 2. pantā ir minēti vienpadsmit sabiedrības pamatinformācijas vienumi, kas atklājami publiski, tostarp arī šādi:

—

dibināšanas dokuments, statūti un visi to grozījumi,

| — | parakstītais kapitāls, |
| --- | --- |

—

parakstītais kapitāls,

| — | grāmatvedības dokumenti, |
| --- | --- |

—

grāmatvedības dokumenti,

| — | sabiedrības juridiskās adreses maiņa, |
| --- | --- |

—

sabiedrības juridiskās adreses maiņa,

| — | darbības izbeigšana; atzīšana par neesošu; likvidatoru iecelšana; likvidācijas pabeigšana; izslēgšana no reģistra. |
| --- | --- |

—

darbības izbeigšana; atzīšana par neesošu; likvidatoru iecelšana; likvidācijas pabeigšana; izslēgšana no reģistra.

| 13. | No datu aizsardzības viedokļa ir svarīgi, ka 2. pants pieprasa atklāt arī “iecelšanu amatā, atbrīvošanu no amata un sīkas ziņas” (izcēlums pievienots) par personām, kurām ir i) atļauts pārstāvēt sabiedrību un/vai ii) kuras ir citādi iesaistītas sabiedrības “pārvaldē, uzraudzībā vai kontrolē”. |
| --- | --- |

13.

No datu aizsardzības viedokļa ir svarīgi, ka 2. pants pieprasa atklāt arī “iecelšanu amatā, atbrīvošanu no amata un sīkas ziņas” (izcēlums pievienots) par personām, kurām ir i) atļauts pārstāvēt sabiedrību un/vai ii) kuras ir citādi iesaistītas sabiedrības “pārvaldē, uzraudzībā vai kontrolē”.

| 14. | To vienumu, kuru atklāšana ir prasīta 2. pantā, saraksts priekšlikumā ir palicis nemainīts. Tāpat tā nav jauna prasība, ka katrai dalībvalstij šī informācija ir jādara publiski pieejama elektroniski. Priekšlikuma jauninājums ir tas, ka informācija, kas līdz šim ir bijusi pieejama fragmentāri, bieži vien tikai vietējā valodā un vietējās tīmekļa vietnēs, tagad būs viegli pieejama, izmantojot kopējo Eiropas platformu/piekļuves punktu daudzvalodu vidē. |
| --- | --- |

14.

To vienumu, kuru atklāšana ir prasīta 2. pantā, saraksts priekšlikumā ir palicis nemainīts. Tāpat tā nav jauna prasība, ka katrai dalībvalstij šī informācija ir jādara publiski pieejama elektroniski. Priekšlikuma jauninājums ir tas, ka informācija, kas līdz šim ir bijusi pieejama fragmentāri, bieži vien tikai vietējā valodā un vietējās tīmekļa vietnēs, tagad būs viegli pieejama, izmantojot kopējo Eiropas platformu/piekļuves punktu daudzvalodu vidē.

| 15. | Tādēļ priekšlikums iekļauj Direktīvā jaunu 3.a pantu, kas paredz, ka “dalībvalstis nodrošina to, ka 2. pantā minētos reģistram iesniegtos dokumentus un ziņas var iegūt jebkurš interesents, iesniedzot elektronisku pieteikumu ar vienotas Eiropas elektroniskās platformas starpniecību, kas pieejama visās dalībvalstīs”. Visu pārējo informāciju priekšlikums atstāj deleģēto aktu ziņā. |
| --- | --- |

15.

Tādēļ priekšlikums iekļauj Direktīvā jaunu 3.a pantu, kas paredz, ka “dalībvalstis nodrošina to, ka 2. pantā minētos reģistram iesniegtos dokumentus un ziņas var iegūt jebkurš interesents, iesniedzot elektronisku pieteikumu ar vienotas Eiropas elektroniskās platformas starpniecību, kas pieejama visās dalībvalstīs”. Visu pārējo informāciju priekšlikums atstāj deleģēto aktu ziņā.

2.2.   Uzņēmējdarbības reģistru sadarbspēja un savstarpēja savienojamība: elektroniskā tīkla izveide

| 16. | Tāpat priekšlikums Direktīvā 2009/101/EK iekļauj jaunu 4.a pantu, kas paredz, ka “dalībvalstis veic nepieciešamās darbības, lai garantētu to, ka (uzņēmējdarbības reģistri) ir savstarpēji savienojami un veido elektronisku tīklu”. Un atkal visu pārējo informāciju priekšlikums atstāj deleģēto aktu ziņā. |
| --- | --- |

16.

Tāpat priekšlikums Direktīvā 2009/101/EK iekļauj jaunu 4.a pantu, kas paredz, ka “dalībvalstis veic nepieciešamās darbības, lai garantētu to, ka (uzņēmējdarbības reģistri) ir savstarpēji savienojami un veido elektronisku tīklu”. Un atkal visu pārējo informāciju priekšlikums atstāj deleģēto aktu ziņā.

2.3.   Nosacījumi par datu aizsardzību

| 17. | Lai risinātu bažas par datu aizsardzību, priekšlikums visu trīs grozāmo direktīvu tekstā ievieš īpašu pantu par datu aizsardzību, nosakot, ka “uz (..) direktīvas kontekstā veikto personas datu apstrādi attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK”. |
| --- | --- |

17.

Lai risinātu bažas par datu aizsardzību, priekšlikums visu trīs grozāmo direktīvu tekstā ievieš īpašu pantu par datu aizsardzību, nosakot, ka “uz (..) direktīvas kontekstā veikto personas datu apstrādi attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK”.

III.   EDAU KOMENTĀRI UN IETEIKUMI

3.1.   Ievads: gan pārredzamības, gan privātās dzīves aizsardzības nepieciešamības ievērošana

| 18. | EDAU piekrīt Komisijas viedoklim, ka i) informācijas un saziņas tehnoloģiju izmantošana var palielināt sadarbības efektivitāti saistībā ar uzņēmējdarbības reģistriem un ii) lielāka uzņēmējdarbības reģistru pieejamība var veicināt lielāku pārredzamību. Tāpēc viņš atbalsta priekšlikuma mērķus. Viņa komentāri ir jāizvērtē, ņemot vērā šo konstruktīvo pieeju. |
| --- | --- |

18.

EDAU piekrīt Komisijas viedoklim, ka i) informācijas un saziņas tehnoloģiju izmantošana var palielināt sadarbības efektivitāti saistībā ar uzņēmējdarbības reģistriem un ii) lielāka uzņēmējdarbības reģistru pieejamība var veicināt lielāku pārredzamību. Tāpēc viņš atbalsta priekšlikuma mērķus. Viņa komentāri ir jāizvērtē, ņemot vērā šo konstruktīvo pieeju.

| 19. | Tajā pašā laikā EDAU arī uzsver, ka lielāka personas datu pieejamība rada lielākus riskus personas datiem. Piemēram, lai gan sabiedrības pārstāvja identificēšana ir vienkāršāka tad, ja ir atklāta viņa mājas adrese, šāda atklāšana varētu negatīvi ietekmēt viņa indivīda tiesības uz personas datu aizsardzību. Jo īpaši tas attiecas uz personas datiem, kas padarīti plaši pieejami internetā ciparu formātā vairākās valodās un caur viegli pieejamo Eiropas platformu/piekļuves punktu. |
| --- | --- |

19.

Tajā pašā laikā EDAU arī uzsver, ka lielāka personas datu pieejamība rada lielākus riskus personas datiem. Piemēram, lai gan sabiedrības pārstāvja identificēšana ir vienkāršāka tad, ja ir atklāta viņa mājas adrese, šāda atklāšana varētu negatīvi ietekmēt viņa indivīda tiesības uz personas datu aizsardzību. Jo īpaši tas attiecas uz personas datiem, kas padarīti plaši pieejami internetā ciparu formātā vairākās valodās un caur viegli pieejamo Eiropas platformu/piekļuves punktu.

| 20. | Ne tik senā pagātnē uzņēmējdarbības reģistros pieejamie personas dati (piemēram, vārds, adrese un direktora paraksta paraugs) publiski tika atklāti papīra formātā un vietējā valodā vienīgi pēc pieteikuma iesniedzēja personīgas ierašanās vietējā reģistra birojā. Ir svarīgi atzīt, ka šī situācija ir kvalitatīvi atšķirīga no datu publiskas atklāšanas digitālā formātā, izmantojot visas valsts elektronisko piekļuves punktu. Personas datu publiska atklāšana, izmantojot viegli pieejamu Eiropas platformu/piekļuves punktu, pavirza to vēl vienu soli uz priekšu un vēl vairāk palielina informācijas pieejamību, kā arī attiecīgo indivīdu personas datu aizsardzības risku. |
| --- | --- |

20.

Ne tik senā pagātnē uzņēmējdarbības reģistros pieejamie personas dati (piemēram, vārds, adrese un direktora paraksta paraugs) publiski tika atklāti papīra formātā un vietējā valodā vienīgi pēc pieteikuma iesniedzēja personīgas ierašanās vietējā reģistra birojā. Ir svarīgi atzīt, ka šī situācija ir kvalitatīvi atšķirīga no datu publiskas atklāšanas digitālā formātā, izmantojot visas valsts elektronisko piekļuves punktu. Personas datu publiska atklāšana, izmantojot viegli pieejamu Eiropas platformu/piekļuves punktu, pavirza to vēl vienu soli uz priekšu un vēl vairāk palielina informācijas pieejamību, kā arī attiecīgo indivīdu personas datu aizsardzības risku.

| 21. | Starp privātās dzīves aizsardzības riskiem (tādēļ, ka dati ir viegli pieejami digitālā formātā, izmantojot kopējo elektronisko piekļuves punktu) ir identitātes zādzības vai citas noziedzīgas darbības, kā arī risks, ka atklāto informāciju sabiedrības var nelikumīgi ievākt un izmantot tādiem komerciāliem nolūkiem, kas sākotnēji nav paredzēti, vispirms veidojot attiecīgo personu profilus. Bez atbilstīgiem aizsargpasākumiem informāciju var pārdot arī citiem vai kombinēt ar citu informāciju un pārdot atpakaļ valdībām, lai to izmantotu nesaistītiem un neatklātiem nolūkiem (piemēram, nodokļu likumu īstenošanai vai cita veida krimināllietu vai administratīvo lietu izmeklēšanai) bez pienācīga juridiskā pamata (16). |
| --- | --- |

21.

Starp privātās dzīves aizsardzības riskiem (tādēļ, ka dati ir viegli pieejami digitālā formātā, izmantojot kopējo elektronisko piekļuves punktu) ir identitātes zādzības vai citas noziedzīgas darbības, kā arī risks, ka atklāto informāciju sabiedrības var nelikumīgi ievākt un izmantot tādiem komerciāliem nolūkiem, kas sākotnēji nav paredzēti, vispirms veidojot attiecīgo personu profilus. Bez atbilstīgiem aizsargpasākumiem informāciju var pārdot arī citiem vai kombinēt ar citu informāciju un pārdot atpakaļ valdībām, lai to izmantotu nesaistītiem un neatklātiem nolūkiem (piemēram, nodokļu likumu īstenošanai vai cita veida krimināllietu vai administratīvo lietu izmeklēšanai) bez pienācīga juridiskā pamata (16).

| 22. | Šo iemeslu dēļ ir rūpīgi jāizvērtē, kādu personas informāciju vajadzētu padarīt pieejamu caur kopējo Eiropas platformu/piekļuves punktu un kādus vēl papildu datu aizsargpasākumus piemērot, ieskaitot tehniskos pasākumus, lai ierobežotu meklēšanas vai lejupielādēšanas iespējas un datizraci. |
| --- | --- |

22.

Šo iemeslu dēļ ir rūpīgi jāizvērtē, kādu personas informāciju vajadzētu padarīt pieejamu caur kopējo Eiropas platformu/piekļuves punktu un kādus vēl papildu datu aizsargpasākumus piemērot, ieskaitot tehniskos pasākumus, lai ierobežotu meklēšanas vai lejupielādēšanas iespējas un datizraci.

3.2.   Būtiskākie datu aizsardzības aizsargpasākumi ir jānosaka pašā priekšlikumā, un tos nevar atstāt deleģēto aktu ziņā

| 23. | Kā ir iepriekš norādīts 2.1. un 2.2. sadaļā, ierosinātie Direktīvas 2009/101/EK 3.a un 4.a panti ir ļoti vispārīgi un daudzus būtiskus jautājumus atstāj deleģēto aktu ziņā. |
| --- | --- |

23.

Kā ir iepriekš norādīts 2.1. un 2.2. sadaļā, ierosinātie Direktīvas 2009/101/EK 3.a un 4.a panti ir ļoti vispārīgi un daudzus būtiskus jautājumus atstāj deleģēto aktu ziņā.

| 24. | Lai gan EDAU atzīst, ka ir nepieciešama pielāgojamības iespēja un tādēļ ir vajadzīgi deleģētie akti, tomēr viņš uzsver, ka nepieciešamie datu aizsardzības aizsargpasākumi ir svarīgi elementi, kuri ir skaidri un īpaši jānorāda tieši ierosinātās direktīvas tekstā. Šajā ziņā tos nevar uzskatīt par “nebūtiskiem elementiem”, kurus var iekļaut turpmākajos deleģētajos aktos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. |
| --- | --- |

24.

Lai gan EDAU atzīst, ka ir nepieciešama pielāgojamības iespēja un tādēļ ir vajadzīgi deleģētie akti, tomēr viņš uzsver, ka nepieciešamie datu aizsardzības aizsargpasākumi ir svarīgi elementi, kuri ir skaidri un īpaši jānorāda tieši ierosinātās direktīvas tekstā. Šajā ziņā tos nevar uzskatīt par “nebūtiskiem elementiem”, kurus var iekļaut turpmākajos deleģētajos aktos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu.

| 25. | Tāpēc EDAU norāda, ka priekšlikuma datu aizsardzības nosacījumiem ir jābūt konkrētākiem un tiem jābūt pārākiem par vienkāršu atsauci uz Direktīvu 95/46/EK (sk. 3.4. līdz 3.13. sadaļu). Tad deleģētajos aktos var iekļaut papildu nosacījumus par īpašu aizsargpasākumu īstenošanu, pamatojoties uz EDAU ieteikumiem un, atbilstīgā gadījumā, uz valstu datu aizsardzības iestāžu ieteikumiem (sk. turpmāk 3.5., 3.6., 3.8., 3.9., 3.10., 3.12. un 3.13. sadaļu). |
| --- | --- |

25.

Tāpēc EDAU norāda, ka priekšlikuma datu aizsardzības nosacījumiem ir jābūt konkrētākiem un tiem jābūt pārākiem par vienkāršu atsauci uz Direktīvu 95/46/EK (sk. 3.4. līdz 3.13. sadaļu). Tad deleģētajos aktos var iekļaut papildu nosacījumus par īpašu aizsargpasākumu īstenošanu, pamatojoties uz EDAU ieteikumiem un, atbilstīgā gadījumā, uz valstu datu aizsardzības iestāžu ieteikumiem (sk. turpmāk 3.5., 3.6., 3.8., 3.9., 3.10., 3.12. un 3.13. sadaļu).

3.3.   Arī citi būtiski ierosināto pasākumu elementi ir jāpaskaidro pašā priekšlikumā

| 26. | Priekšlikumā ne tikai ir noklusēti galvenie datu aizsardzības aizsargpasākumi; arī citos aspektos tas ir ļoti nepabeigts. Proti, tas deleģēto aktu ziņā atstāj pienākumu noteikt būtiskākos elementus, kā īstenot ierosināto i) uzņēmējdarbības reģistru savstarpējo savienojamību un ii) publisku datu atklāšanu. |
| --- | --- |

26.

Priekšlikumā ne tikai ir noklusēti galvenie datu aizsardzības aizsargpasākumi; arī citos aspektos tas ir ļoti nepabeigts. Proti, tas deleģēto aktu ziņā atstāj pienākumu noteikt būtiskākos elementus, kā īstenot ierosināto i) uzņēmējdarbības reģistru savstarpējo savienojamību un ii) publisku datu atklāšanu.

| 27. | Nepieciešams priekšnoteikums, lai pieņemtu piemērotus datu aizsardzības aizsargpasākumus, ir skaidrība par citiem būtiskiem priekšlikuma elementiem. Tādēļ EDAU iesaka šos būtiskos elementus noteikt pašā ierosinātajā direktīvā (sk. turpmāk 3.4. un 3.5. sadaļu). |
| --- | --- |

27.

Nepieciešams priekšnoteikums, lai pieņemtu piemērotus datu aizsardzības aizsargpasākumus, ir skaidrība par citiem būtiskiem priekšlikuma elementiem. Tādēļ EDAU iesaka šos būtiskos elementus noteikt pašā ierosinātajā direktīvā (sk. turpmāk 3.4. un 3.5. sadaļu).

3.4.   Vadība – ierosinātajā direktīvā ir jāpaskaidro lomas, kompetences un pienākumi

| 28. | Šobrīd elektroniskā tīkla pārvaldības, vadības, darbības un pārstāvības noteikumu noteikšanu priekšlikums atstāj deleģēto aktu ziņā (17). |
| --- | --- |

28.

Šobrīd elektroniskā tīkla pārvaldības, vadības, darbības un pārstāvības noteikumu noteikšanu priekšlikums atstāj deleģēto aktu ziņā (17).

| 29. | Lai gan ietekmes ziņojumā un paskaidrojuma rakstā ir apzinātas dažas kopdarbības ar IMI un e-tiesiskuma portālu, ierosinātās direktīvas teksts atstāj atvērtas dažādas iespējas, kas ļautu kādai vai visām no šīm kopdarbībām materializēties, tostarp pārstrādājot EBR, lietojot IMI noteiktu datu apmaiņai un/vai izmantojot e-tiesiskuma portālu kā platformu/piekļuves punktu, lai nodrošinātu sabiedrībai informāciju no uzņēmējdarbības reģistriem. |
| --- | --- |

29.

Lai gan ietekmes ziņojumā un paskaidrojuma rakstā ir apzinātas dažas kopdarbības ar IMI un e-tiesiskuma portālu, ierosinātās direktīvas teksts atstāj atvērtas dažādas iespējas, kas ļautu kādai vai visām no šīm kopdarbībām materializēties, tostarp pārstrādājot EBR, lietojot IMI noteiktu datu apmaiņai un/vai izmantojot e-tiesiskuma portālu kā platformu/piekļuves punktu, lai nodrošinātu sabiedrībai informāciju no uzņēmējdarbības reģistriem.

| 30. | Tāpat nav izslēgtas citas iespējas, piemēram, konkursa rīkošana, lai piešķirtu tiesības izstrādāt un ekspluatēt elektronisko tīklu, vai arī sistēmas izstrādē un ekspluatēšanā tiešu lomu var uzņemties Komisija. Elektroniskā tīkla struktūras vadībā var būt iesaistīti arī dalībvalstu pārstāvji. |
| --- | --- |

30.

Tāpat nav izslēgtas citas iespējas, piemēram, konkursa rīkošana, lai piešķirtu tiesības izstrādāt un ekspluatēt elektronisko tīklu, vai arī sistēmas izstrādē un ekspluatēšanā tiešu lomu var uzņemties Komisija. Elektroniskā tīkla struktūras vadībā var būt iesaistīti arī dalībvalstu pārstāvji.

| 31. | Turklāt, lai gan priekšlikums, kāds tas ir šobrīd, paredz “vienotu Eiropas elektronisko platformu” (izcēlums pievienots), nav izslēgts, ka tekstu leģislatīvā procedūrā varētu vēl grozīt, lai nodrošinātu decentralizētāku struktūru. |
| --- | --- |

31.

Turklāt, lai gan priekšlikums, kāds tas ir šobrīd, paredz “vienotu Eiropas elektronisko platformu” (izcēlums pievienots), nav izslēgts, ka tekstu leģislatīvā procedūrā varētu vēl grozīt, lai nodrošinātu decentralizētāku struktūru.

| 32. | EDAU arī norāda, ka, lai gan pašreizējais priekšlikums īpaši nerisina jautājumu par uzņēmējdarbības reģistru savstarpējo savienošanu ar citām datu bāzēm (piemēram, zemes reģistriem vai iedzīvotāju reģistriem), tā, protams, ir tehniska iespēja un dažās dalībvalstīs tas jau notiek (18). |
| --- | --- |

32.

EDAU arī norāda, ka, lai gan pašreizējais priekšlikums īpaši nerisina jautājumu par uzņēmējdarbības reģistru savstarpējo savienošanu ar citām datu bāzēm (piemēram, zemes reģistriem vai iedzīvotāju reģistriem), tā, protams, ir tehniska iespēja un dažās dalībvalstīs tas jau notiek (18).

| 33. | Vienas vai otras iespējas izvēle var veicināt pilnīgi atšķirīgu elektroniskā tīkla un elektroniskā rīka, ko izmantos, lai atklātu informāciju sabiedrībai, vadības struktūru. Tas savukārt iesaistītajām pusēm nosaka atšķirīgas lomas un pienākumus, tāpēc lomas un pienākumi ir atšķirīgi arī no datu aizsardzības viedokļa. |
| --- | --- |

33.

Vienas vai otras iespējas izvēle var veicināt pilnīgi atšķirīgu elektroniskā tīkla un elektroniskā rīka, ko izmantos, lai atklātu informāciju sabiedrībai, vadības struktūru. Tas savukārt iesaistītajām pusēm nosaka atšķirīgas lomas un pienākumus, tāpēc lomas un pienākumi ir atšķirīgi arī no datu aizsardzības viedokļa.

| 34. | Attiecībā uz to EDAU uzsver, ka jebkurā situācijā, kurā tiek apstrādāti personas dati, ir ļoti būtiski apzināt, kurš ir “personas datu apstrādātājs”. To uzsvēra arī 29. panta datu aizsardzības darba grupa savā atzinumā 1/2010 par “personas datu apstrādātāja” un “apstrādātāja” jēdzienu (19). Pirmais iemesls, kādēļ skaidra un nepārprotama personas datu apstrādātāja apzināšana ir tik būtiska, ir tāds, ka tas nosaka, kurš būs atbildīgs par datu aizsardzības noteikumu ievērošanu, un tāpat ir būtiski apzināt, kuri tiesību akti ir piemērojami (20). |
| --- | --- |

34.

Attiecībā uz to EDAU uzsver, ka jebkurā situācijā, kurā tiek apstrādāti personas dati, ir ļoti būtiski apzināt, kurš ir “personas datu apstrādātājs”. To uzsvēra arī 29. panta datu aizsardzības darba grupa savā atzinumā 1/2010 par “personas datu apstrādātāja” un “apstrādātāja” jēdzienu (19). Pirmais iemesls, kādēļ skaidra un nepārprotama personas datu apstrādātāja apzināšana ir tik būtiska, ir tāds, ka tas nosaka, kurš būs atbildīgs par datu aizsardzības noteikumu ievērošanu, un tāpat ir būtiski apzināt, kuri tiesību akti ir piemērojami (20).

| 35. | Kā ir norādīts 29. panta darba grupas atzinumā “[j]a iesaistīto pušu pienākumi nav pietiekami skaidri, piemēram, ja nav nevienas atbildīgās personas vai ir pārāk daudz iespējamo personas datu apstrādātāju, pastāv acīmredzams risks, ka uzdevumi pilnīgi vai daļēji paliks neizpildīti un tiesību normas nebūs efektīvas”. |
| --- | --- |

35.

Kā ir norādīts 29. panta darba grupas atzinumā “[j]a iesaistīto pušu pienākumi nav pietiekami skaidri, piemēram, ja nav nevienas atbildīgās personas vai ir pārāk daudz iespējamo personas datu apstrādātāju, pastāv acīmredzams risks, ka uzdevumi pilnīgi vai daļēji paliks neizpildīti un tiesību normas nebūs efektīvas”.

| 36. | EDAU uzsver, ka šī skaidrība ir īpaši vajadzīga situācijās, kad sadarbības attiecībās ir iesaistīti vairāki dalībnieki. Šāda situācija bieži vien ir saistībā ar ES informācijas sistēmām, ko izmanto sabiedriskiem nolūkiem, un apstrādes nolūku definē ES tiesību akti. |
| --- | --- |

36.

EDAU uzsver, ka šī skaidrība ir īpaši vajadzīga situācijās, kad sadarbības attiecībās ir iesaistīti vairāki dalībnieki. Šāda situācija bieži vien ir saistībā ar ES informācijas sistēmām, ko izmanto sabiedriskiem nolūkiem, un apstrādes nolūku definē ES tiesību akti.

| 37. | Šā iemesla dēļ EDAU iesaka pašā ierosinātās direktīvas tekstā konkrēti, skaidri un nepārprotami noteikt:






  — | vai elektronisko tīklu ekspluatēs Komisija vai trešā persona un vai tam būs centralizēta vai decentralizēta struktūra, |
| --- | --- | --- |

37.

Šā iemesla dēļ EDAU iesaka pašā ierosinātās direktīvas tekstā konkrēti, skaidri un nepārprotami noteikt:

—

vai elektronisko tīklu ekspluatēs Komisija vai trešā persona un vai tam būs centralizēta vai decentralizēta struktūra,

| — | katras datu apstrādē un elektroniskā tīkla vadībā iesaistītās puses uzdevumus un pienākumus, ieskaitot Komisiju, dalībvalstu pārstāvjus, uzņēmējdarbības reģistru turētājus dalībvalstīs un trešās puses, un |
| --- | --- |

—

katras datu apstrādē un elektroniskā tīkla vadībā iesaistītās puses uzdevumus un pienākumus, ieskaitot Komisiju, dalībvalstu pārstāvjus, uzņēmējdarbības reģistru turētājus dalībvalstīs un trešās puses, un

| — | attiecību starp elektronisko sistēmu, kas paredzēta priekšlikumā, un citām iniciatīvām, piemēram, IMI, etaisnīguma portālu un EBR. |
| --- | --- |

—

attiecību starp elektronisko sistēmu, kas paredzēta priekšlikumā, un citām iniciatīvām, piemēram, IMI, etaisnīguma portālu un EBR.

| 38. | Raugoties no datu aizsardzības viedokļa, šiem skaidrojumiem ir jābūt konkrētiem un nepārprotamiem arī tāpēc, lai, pamatojoties uz pašu ierosināto direktīvu, varētu noteikt, vai konkrēts dalībnieks ir uzskatāms par “personas datu apstrādātāju” vai “apstrādātāju”. |
| --- | --- |

38.

Raugoties no datu aizsardzības viedokļa, šiem skaidrojumiem ir jābūt konkrētiem un nepārprotamiem arī tāpēc, lai, pamatojoties uz pašu ierosināto direktīvu, varētu noteikt, vai konkrēts dalībnieks ir uzskatāms par “personas datu apstrādātāju” vai “apstrādātāju”.

| 39. | Būtībā priekšlikumam vajadzētu skaidri palīdzēt noteikt, kā var spriest pēc pašreizējā projekta, ka uzņēmējdarbības reģistru turētāji, kā arī sistēmas operators(-i) ir uzskatāmi par personas datu apstrādātājiem attiecībā uz viņu pašu darbībām. Tas nozīmē, ņemot vērā to, ka šobrīd priekšlikumā nav aprakstīta vadības struktūra un nav definēts, kurš(-i) būs elektroniskās sistēmas operators(-i), nevar izslēgt iespēju, ka kāda iestāde vai iestādes, kas beigās sistēmu ekspluatēs praktiskā līmenī, darbosies drīzāk kā apstrādātājs, nevis kā personas datu apstrādātājs. Jo īpaši tā varētu būt gadījumā, ja šīs darbības izpildi nodod trešai personai, kas darbosies, stingri ievērojot norādījumus. Jebkurā gadījumā šķiet, ka joprojām paliek vairāki personas datu apstrādātāji, vismaz viens katrā dalībvalstī – iestādes, kas uztur uzņēmējdarbības reģistrus. Tas, ka arī citas (privātas) iestādes var būt iesaistītas kā operatori, “izplatītāji” vai citādi, nemaina šo aspektu. Jebkurā gadījumā tas ir īpaši jānorāda ierosinātajā direktīvā, lai nodrošinātu skaidrību un tiesisko noteiktību. |
| --- | --- |

39.

Būtībā priekšlikumam vajadzētu skaidri palīdzēt noteikt, kā var spriest pēc pašreizējā projekta, ka uzņēmējdarbības reģistru turētāji, kā arī sistēmas operators(-i) ir uzskatāmi par personas datu apstrādātājiem attiecībā uz viņu pašu darbībām. Tas nozīmē, ņemot vērā to, ka šobrīd priekšlikumā nav aprakstīta vadības struktūra un nav definēts, kurš(-i) būs elektroniskās sistēmas operators(-i), nevar izslēgt iespēju, ka kāda iestāde vai iestādes, kas beigās sistēmu ekspluatēs praktiskā līmenī, darbosies drīzāk kā apstrādātājs, nevis kā personas datu apstrādātājs. Jo īpaši tā varētu būt gadījumā, ja šīs darbības izpildi nodod trešai personai, kas darbosies, stingri ievērojot norādījumus. Jebkurā gadījumā šķiet, ka joprojām paliek vairāki personas datu apstrādātāji, vismaz viens katrā dalībvalstī – iestādes, kas uztur uzņēmējdarbības reģistrus. Tas, ka arī citas (privātas) iestādes var būt iesaistītas kā operatori, “izplatītāji” vai citādi, nemaina šo aspektu. Jebkurā gadījumā tas ir īpaši jānorāda ierosinātajā direktīvā, lai nodrošinātu skaidrību un tiesisko noteiktību.

| 40. | Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka priekšlikumā būtu konkrētāk un vispusīgāk jāapraksta pienākumi, kas izriet no šīm lomām. Piemēram, priekšlikumā ir jāiekļauj operatora(-u) loma nodrošinot, lai sistēma tiktu izstrādāta, ievērojot privātās dzīves aizsardzību, kā arī tā loma saistībā ar datu aizsardzības jautājumu ievērošanu. |
| --- | --- |

40.

Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka priekšlikumā būtu konkrētāk un vispusīgāk jāapraksta pienākumi, kas izriet no šīm lomām. Piemēram, priekšlikumā ir jāiekļauj operatora(-u) loma nodrošinot, lai sistēma tiktu izstrādāta, ievērojot privātās dzīves aizsardzību, kā arī tā loma saistībā ar datu aizsardzības jautājumu ievērošanu.

| 41. | EDAU norāda, ka visi skaidrojumi būs būtiski arī tāpēc, lai noteiktu, kuras datu aizsardzības iestādes ir kompetentas un par kuru personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

41.

EDAU norāda, ka visi skaidrojumi būs būtiski arī tāpēc, lai noteiktu, kuras datu aizsardzības iestādes ir kompetentas un par kuru personas datu apstrādi.

3.5.   Datu plūsmu/administratīvo sadarbības procedūru regulējums un juridiskais pamats ir jādefinē ierosinātajā direktīvā

| 42. | Šķiet, ka šā brīža formā elektroniskais tīkls nav paredzēts, lai visu informāciju, kas glabājas uzņēmējdarbības reģistrā, automātiski padarītu pieejamu citiem uzņēmējdarbības reģistriem citās dalībvalstīs, priekšlikums tikai pieprasa uzņēmējdarbības reģistru savstarpējo savienojamību un sadarbspēju un tādā veidā nodrošina nosacījumus, lai atļautu informācijas apmaiņu un piekļuvi tai nākotnē. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, priekšlikumā būtu jāprecizē, vai šāda izpratne ir pareiza. |
| --- | --- |

42.

Šķiet, ka šā brīža formā elektroniskais tīkls nav paredzēts, lai visu informāciju, kas glabājas uzņēmējdarbības reģistrā, automātiski padarītu pieejamu citiem uzņēmējdarbības reģistriem citās dalībvalstīs, priekšlikums tikai pieprasa uzņēmējdarbības reģistru savstarpējo savienojamību un sadarbspēju un tādā veidā nodrošina nosacījumus, lai atļautu informācijas apmaiņu un piekļuvi tai nākotnē. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, priekšlikumā būtu jāprecizē, vai šāda izpratne ir pareiza.

| 43. | Turklāt priekšlikumā nav precizēts, kādas datu plūsmas/administratīvās sadarbības procedūras varētu īstenot savstarpēji savienotajos uzņēmējdarbības reģistros (21). EDAU saprot, ka varētu būt nepieciešama zināma pielāgošanas iespēja, lai nodrošinātu to, ka nākotnē varēs apmierināt vajadzības, kuras varētu rasties. EDAU uzskata, ka ir ļoti būtiski, lai priekšlikumā būtu noteikts regulējums datu plūsmai un administratīvās sadarbības procedūrām, kuras varētu nākotnē notikt, izmantojot elektronisko tīklu. Tas ir jo īpaši svarīgi, lai nodrošinātu to, ka i) jebkura datu apmaiņa notiks, balstoties uz stin-gra juridiskā pamata un, ka ii) ir nodrošināti atbilstīgi datu aizsardzības aizsargpasākumi. |
| --- | --- |

43.

Turklāt priekšlikumā nav precizēts, kādas datu plūsmas/administratīvās sadarbības procedūras varētu īstenot savstarpēji savienotajos uzņēmējdarbības reģistros (21). EDAU saprot, ka varētu būt nepieciešama zināma pielāgošanas iespēja, lai nodrošinātu to, ka nākotnē varēs apmierināt vajadzības, kuras varētu rasties. EDAU uzskata, ka ir ļoti būtiski, lai priekšlikumā būtu noteikts regulējums datu plūsmai un administratīvās sadarbības procedūrām, kuras varētu nākotnē notikt, izmantojot elektronisko tīklu. Tas ir jo īpaši svarīgi, lai nodrošinātu to, ka i) jebkura datu apmaiņa notiks, balstoties uz stin-gra juridiskā pamata un, ka ii) ir nodrošināti atbilstīgi datu aizsardzības aizsargpasākumi.

| 44. | EDAU uzskata, ka jebkurai datu apmaiņai vai datu apstrādes darbībai, izmantojot elektronisko tīklu (piemēram, personas datu publiska atklāšana pa kopējo platformu/piekļuves punktu), ir jābūt balstītai uz saistošu ES aktu, kas pieņemts saskaņā ar stingru juridisko pamatu. Tas būtu skaidri jānosaka ierosinātajā direktīvā (22). |
| --- | --- |

44.

EDAU uzskata, ka jebkurai datu apmaiņai vai datu apstrādes darbībai, izmantojot elektronisko tīklu (piemēram, personas datu publiska atklāšana pa kopējo platformu/piekļuves punktu), ir jābūt balstītai uz saistošu ES aktu, kas pieņemts saskaņā ar stingru juridisko pamatu. Tas būtu skaidri jānosaka ierosinātajā direktīvā (22).

3.6.   Arī citi galvenie jautājumi, kas atstāti deleģēto aktu ziņā, ir jāaplūko ierosinātajā direktīvā

| 45. | Papildus priekšlikumā ir paredzēts, ka deleģētie akti nosaka šādus jautājumus (23):






  — | nosacījumus, ar kādiem valstis, kas atrodas ārpus Eiropas Ekonomikas zonas, var piedalīties elektroniskajā tīklā, |
| --- | --- | --- |

45.

Papildus priekšlikumā ir paredzēts, ka deleģētie akti nosaka šādus jautājumus (23):

—

nosacījumus, ar kādiem valstis, kas atrodas ārpus Eiropas Ekonomikas zonas, var piedalīties elektroniskajā tīklā,

| — | minimālos elektroniskā tīklā drošības standartus, un |
| --- | --- |

—

minimālos elektroniskā tīklā drošības standartus, un

| — | dokumentu un ziņu saglabāšanas un izguves formāta, satura un ierobežojumu standartu definēšanu automātiskai datu apmaiņai. |
| --- | --- |

—

dokumentu un ziņu saglabāšanas un izguves formāta, satura un ierobežojumu standartu definēšanu automātiskai datu apmaiņai.

| 46. | Attiecībā uz pirmo un otro uzskaitījumu EDAU uzskata, ka pašā ierosinātajā direktīvā ir jāparedz noteikti būtiski aizsargpasākumi (sk. turpmāk 3.12. un 3.13. sadaļā). Tad deleģētajos aktos varēs noteikt papildu informāciju. |
| --- | --- |

46.

Attiecībā uz pirmo un otro uzskaitījumu EDAU uzskata, ka pašā ierosinātajā direktīvā ir jāparedz noteikti būtiski aizsargpasākumi (sk. turpmāk 3.12. un 3.13. sadaļā). Tad deleģētajos aktos varēs noteikt papildu informāciju.

| 47. | Attiecībā uz automātisko datu apmaiņu EDAU ir apmierināts ar to, ka priekšlikumā ir noteikts, ka deleģētajiem aktiem ir jāparedz “dokumentu un ziņu saglabāšanas un izguves formāta, satura un ierobežojumu standartu definēšana automātiskai datu apmaiņai”. |
| --- | --- |

47.

Attiecībā uz automātisko datu apmaiņu EDAU ir apmierināts ar to, ka priekšlikumā ir noteikts, ka deleģētajiem aktiem ir jāparedz “dokumentu un ziņu saglabāšanas un izguves formāta, satura un ierobežojumu standartu definēšana automātiskai datu apmaiņai”.

| 48. | Lai attiecībā uz to nodrošinātu lielāku skaidrību, EDAU iesaka pašā ierosinātajā direktīvā skaidri norādīt, ka elektroniskais tīkls atļauj veikt i) īpašu atsevišķu lietu manuālu datu apmaiņu starp uzņēmējdarbības reģistriem (kā to paredz ES akts, piemēram, apvienošanas vai atrašanās vietas maiņas gadījumā); un ii) automātisku datu nodošanu (kā to paredz ES akts, piemēram, gadījumā, kad atjauno informāciju ārvalstu filiāļu reģistrā). |
| --- | --- |

48.

Lai attiecībā uz to nodrošinātu lielāku skaidrību, EDAU iesaka pašā ierosinātajā direktīvā skaidri norādīt, ka elektroniskais tīkls atļauj veikt i) īpašu atsevišķu lietu manuālu datu apmaiņu starp uzņēmējdarbības reģistriem (kā to paredz ES akts, piemēram, apvienošanas vai atrašanās vietas maiņas gadījumā); un ii) automātisku datu nodošanu (kā to paredz ES akts, piemēram, gadījumā, kad atjauno informāciju ārvalstu filiāļu reģistrā).

| 49. | Lai vēl vairāk veicinātu skaidrību, EDAU iesaka grozīt Direktīvas 2009/101/EK 4.a panta 3.panta i) apakšpunkta ierosināto tekstu, lai nodrošinātu, ka i) deleģētie akti visaptveroši attieksies gan uz manuālo, gan automātisko datu apmaiņu un ii) ietvertas ir visas apstrādes darbības, kas var būt saistītas ar personas datiem (ne tikai glabāšana un izguve); un iii) īpašie datu aizsardzības noteikumi deleģētajos aktos nodrošinās arī būtisko datu aizsardzības aizsargpasākumu praktisku piemērošanu. |
| --- | --- |

49.

Lai vēl vairāk veicinātu skaidrību, EDAU iesaka grozīt Direktīvas 2009/101/EK 4.a panta 3.panta i) apakšpunkta ierosināto tekstu, lai nodrošinātu, ka i) deleģētie akti visaptveroši attieksies gan uz manuālo, gan automātisko datu apmaiņu un ii) ietvertas ir visas apstrādes darbības, kas var būt saistītas ar personas datiem (ne tikai glabāšana un izguve); un iii) īpašie datu aizsardzības noteikumi deleģētajos aktos nodrošinās arī būtisko datu aizsardzības aizsargpasākumu praktisku piemērošanu.

| 50. | Piemēram, 4.a panta 3. punkta i) apakšpunktu varētu grozīt šādi:






  “i) | jebkuru manuālo vai automātisko datu apstrādes darbību, kas notiek tīklā, ieskaitot informācijas nodošanas, glabāšanas un izguves, formātu, saturu un ierobežojumus; kā arī īpašos pasākumus, kas varētu būt vajadzīgi, lai nodrošinātu saistīto datu aizsardzības aizsargpasākumu praktisku piemērošanu.” |
| --- | --- | --- |

50.

Piemēram, 4.a panta 3. punkta i) apakšpunktu varētu grozīt šādi:

“i)

jebkuru manuālo vai automātisko datu apstrādes darbību, kas notiek tīklā, ieskaitot informācijas nodošanas, glabāšanas un izguves, formātu, saturu un ierobežojumus; kā arī īpašos pasākumus, kas varētu būt vajadzīgi, lai nodrošinātu saistīto datu aizsardzības aizsargpasākumu praktisku piemērošanu.”

3.7.   Ierosinātajā direktīvā ir papildus jāpaskaidro apstrādāto personas datu kategorijas

| 51. | Kā provizorisku piezīmi EDAU uzsver, ka, lai gan sabiedrību pārstāvju (un citu personu, kas iesaistītas sabiedrību vadībā) vārdi (un, iespējams, arī cita informācija, piemēram, dzīvesvietas adreses) neapšaubāmi ir acīmredzamākie personas dati, kurus varētu apstrādāt elektroniskajā tīklā un/vai atklāt caur kopējo elektronisko platformu/piekļuves punktu, tā noteikti nav vienīgā personas informācija, kas glabājas uzņēmējdarbības reģistros. |
| --- | --- |

51.

Kā provizorisku piezīmi EDAU uzsver, ka, lai gan sabiedrību pārstāvju (un citu personu, kas iesaistītas sabiedrību vadībā) vārdi (un, iespējams, arī cita informācija, piemēram, dzīvesvietas adreses) neapšaubāmi ir acīmredzamākie personas dati, kurus varētu apstrādāt elektroniskajā tīklā un/vai atklāt caur kopējo elektronisko platformu/piekļuves punktu, tā noteikti nav vienīgā personas informācija, kas glabājas uzņēmējdarbības reģistros.

| 52. | Pirmkārt, arī dažos dokumentos, kas minēti Direktīvas 2009/101/EK 2. pantā (piemēram, dibināšanas dokumentos, statūtos un grāmatvedības dokumentos), var būt norādīti indivīdu personas dati. Šajos datos, cita starpā, var būt iekļauti dažādu personu, tostarp to, kas dibinājušas sabiedrību, sabiedrības akcionāru, juristu, grāmatvežu, darbinieku vai notāru vārdi, adreses, iespējams, arī identifikācijas numuri un dzimšanas datumi, un pat ieskenēti paraksti. |
| --- | --- |

52.

Pirmkārt, arī dažos dokumentos, kas minēti Direktīvas 2009/101/EK 2. pantā (piemēram, dibināšanas dokumentos, statūtos un grāmatvedības dokumentos), var būt norādīti indivīdu personas dati. Šajos datos, cita starpā, var būt iekļauti dažādu personu, tostarp to, kas dibinājušas sabiedrību, sabiedrības akcionāru, juristu, grāmatvežu, darbinieku vai notāru vārdi, adreses, iespējams, arī identifikācijas numuri un dzimšanas datumi, un pat ieskenēti paraksti.

| 53. | Otrkārt, sabiedrības dati, ja tie saistīti ar personas (piemēram, direktora) vārdu, arī ir uzskatāmi par personas datiem, kas attiecas uz šo personu. Piemēram, ja dati no uzņēmējdarbības reģistra liecina, ka konkrēta persona ir likvidējamas sabiedrības direktoru padomes loceklis, arī šī informācija ir saistīta ar šo personu. |
| --- | --- |

53.

Otrkārt, sabiedrības dati, ja tie saistīti ar personas (piemēram, direktora) vārdu, arī ir uzskatāmi par personas datiem, kas attiecas uz šo personu. Piemēram, ja dati no uzņēmējdarbības reģistra liecina, ka konkrēta persona ir likvidējamas sabiedrības direktoru padomes loceklis, arī šī informācija ir saistīta ar šo personu.

| 54. | Lai nodrošinātu skaidrību par to, kādi personas dati tiek apstrādāti, un nodrošinātu to, ka apstrādāto datu kopums ir samērīgs ar priekšlikuma mērķiem, EDAU iesaka skaidrojumus, kas izklāstīti turpmāk 3.7. sadaļā. |
| --- | --- |

54.

Lai nodrošinātu skaidrību par to, kādi personas dati tiek apstrādāti, un nodrošinātu to, ka apstrādāto datu kopums ir samērīgs ar priekšlikuma mērķiem, EDAU iesaka skaidrojumus, kas izklāstīti turpmāk 3.7. sadaļā.

Ierosinātajā direktīvā ir jāpaskaidro frāze “sīkāki dati par personām”

| 55. | Direktīvas 2009/101/EK 2. pantā nav definēts, kādi “sīkāki dati” par attiecīgajām personām (sabiedrības pārstāvjiem un citiem, kas iesaistīti korporatīvajā vadībā) ir jāatklāj. |
| --- | --- |

55.

Direktīvas 2009/101/EK 2. pantā nav definēts, kādi “sīkāki dati” par attiecīgajām personām (sabiedrības pārstāvjiem un citiem, kas iesaistīti korporatīvajā vadībā) ir jāatklāj.

| 56. | Patiesi, priekšlikuma dažādajās valodu versijās ir vērojamas būtiskas atšķirības pat saistībā ar frāzes “particulars of persons” [sīkāki dati par personām] tulkojumiem. Piemēram, franču valodā šī frāze ir “l’identité des personnes” (t. i., personu identitāte), itāliešu valodā tā ir “le generalità delle persone” (t. i., personas dati, piemēram, vārds un uzvārds), ungāru valodā – “személyek adatai” (t. i., indivīdu dati), nīderlandiešu valodā – “de identiteit van de personen” (t. i., personu identitāte) un rumāņu valodā – “identitatea persoanelor” (t. i., personu identitāte). |
| --- | --- |

56.

Patiesi, priekšlikuma dažādajās valodu versijās ir vērojamas būtiskas atšķirības pat saistībā ar frāzes “particulars of persons” [sīkāki dati par personām] tulkojumiem. Piemēram, franču valodā šī frāze ir “l’identité des personnes” (t. i., personu identitāte), itāliešu valodā tā ir “le generalità delle persone” (t. i., personas dati, piemēram, vārds un uzvārds), ungāru valodā – “személyek adatai” (t. i., indivīdu dati), nīderlandiešu valodā – “de identiteit van de personen” (t. i., personu identitāte) un rumāņu valodā – “identitatea persoanelor” (t. i., personu identitāte).

| 57. | Turklāt dažās dalībvalstīs internetā ierasti ir publiski pieejamas sabiedrību direktoru un/vai citu personu, piemēram, akcionāru, privātās adreses. Citās dalībvalstīs uzņēmējdarbības reģistri, kuros šī informācija ir iesniegta, glabā to kā konfidenciālu, baidoties no konfidencialitātes pārkāpumiem, tostarp, identitātes zādzībām. |
| --- | --- |

57.

Turklāt dažās dalībvalstīs internetā ierasti ir publiski pieejamas sabiedrību direktoru un/vai citu personu, piemēram, akcionāru, privātās adreses. Citās dalībvalstīs uzņēmējdarbības reģistri, kuros šī informācija ir iesniegta, glabā to kā konfidenciālu, baidoties no konfidencialitātes pārkāpumiem, tostarp, identitātes zādzībām.

| 58. | EDAU iesaka grozīt Direktīvas 2009/101/EK 2. pantu, lai paskaidrotu, kādi attiecīgo personu (sabiedrības pārstāvju un citu, kas iesaistīti korporatīvajā vadībā) dati papildus vārdiem ir jāatklāj, ja tādi vispār ir jāatklāj. To darot, ir rūpīgi jāapsver pārredzamība un rūpīga šo personu identifikācija, bet tai ir jābūt līdzsvarā ar citām bažām, piemēram, ar nepieciešamību aizsargāt attiecīgo personu privāto dzīvi (24). |
| --- | --- |

58.

EDAU iesaka grozīt Direktīvas 2009/101/EK 2. pantu, lai paskaidrotu, kādi attiecīgo personu (sabiedrības pārstāvju un citu, kas iesaistīti korporatīvajā vadībā) dati papildus vārdiem ir jāatklāj, ja tādi vispār ir jāatklāj. To darot, ir rūpīgi jāapsver pārredzamība un rūpīga šo personu identifikācija, bet tai ir jābūt līdzsvarā ar citām bažām, piemēram, ar nepieciešamību aizsargāt attiecīgo personu privāto dzīvi (24).

| 59. | Ja nevar panākt vienošanos tādēļ, ka valstu prakses ir atšķirīgas, 2. pants ir jāgroza tā, lai tas prasītu atklāt vismaz “pilnus attiecīgo personu vārdus un, ja tas ir īpaši prasīts valsts tiesību aktos, papildu datus, kas nepieciešami to identificēšanai”. Tad būs skaidrs, ka katrai dalībvalstij pašai ir jālemj par to, kādi, ja tādi ir, “sīkāki dati” papildus vārdiem ir atklājami valsts tiesību aktos, un to, ka papildu personas datus prasīs atklāt vienīgi tad, ja tas būs nepieciešams attiecīgo personu identificēšanai. |
| --- | --- |

59.

Ja nevar panākt vienošanos tādēļ, ka valstu prakses ir atšķirīgas, 2. pants ir jāgroza tā, lai tas prasītu atklāt vismaz “pilnus attiecīgo personu vārdus un, ja tas ir īpaši prasīts valsts tiesību aktos, papildu datus, kas nepieciešami to identificēšanai”. Tad būs skaidrs, ka katrai dalībvalstij pašai ir jālemj par to, kādi, ja tādi ir, “sīkāki dati” papildus vārdiem ir atklājami valsts tiesību aktos, un to, ka papildu personas datus prasīs atklāt vienīgi tad, ja tas būs nepieciešams attiecīgo personu identificēšanai.

| 60. | Citādi, un ņemot vērā to, ka 2. pantā ir norādīta “minimālā informācija”, tā vietā, lai pilnībā saskaņotu visas Eiropas uzņēmējdarbības reģistru saturu, frāzi “sīkāki dati par personām” varētu vienkārši aizvietot ar frāzi “personu pilni vārdi”. Arī tad dalībvalstīm būtu jālemj, kādu papildu informāciju tās vēlas atklāt un vai vispār vēlas atklāt. |
| --- | --- |

60.

Citādi, un ņemot vērā to, ka 2. pantā ir norādīta “minimālā informācija”, tā vietā, lai pilnībā saskaņotu visas Eiropas uzņēmējdarbības reģistru saturu, frāzi “sīkāki dati par personām” varētu vienkārši aizvietot ar frāzi “personu pilni vārdi”. Arī tad dalībvalstīm būtu jālemj, kādu papildu informāciju tās vēlas atklāt un vai vispār vēlas atklāt.

Ir jāpaskaidro frāze “pārvaldē, uzraudzībā vai kontrolē”

| 61. | Direktīvas 2009/101/EK 2. pantā ir noteikts, ka ir jāatklāj arī informācija par personām, kas ir iesaistītas sabiedrības “pārvaldē, uzraudzībā vai kontrolē”. Pamatojoties uz šo plašo formulējumu, nav pilnīgi skaidrs, vai ir jāatklāj informācija par akcionāriem: jo īpaši par akcionāriem, kuriem pieder i) būtiska, ietekmīga vai kontrolējoša daļa, kas pārsniedz noteiktu slieksni vai kuriem, ii) pateicoties zelta akcijām, īpašiem nolīgumiem vai citādi, ir reāla kontrole/ietekme pār sabiedrību. |
| --- | --- |

61.

Direktīvas 2009/101/EK 2. pantā ir noteikts, ka ir jāatklāj arī informācija par personām, kas ir iesaistītas sabiedrības “pārvaldē, uzraudzībā vai kontrolē”. Pamatojoties uz šo plašo formulējumu, nav pilnīgi skaidrs, vai ir jāatklāj informācija par akcionāriem: jo īpaši par akcionāriem, kuriem pieder i) būtiska, ietekmīga vai kontrolējoša daļa, kas pārsniedz noteiktu slieksni vai kuriem, ii) pateicoties zelta akcijām, īpašiem nolīgumiem vai citādi, ir reāla kontrole/ietekme pār sabiedrību.

| 62. | EDAU saprot, ka ir nepieciešams plašs formulējums, lai ietvertu plašu korporatīvo vadības struktūru klāstu, kāds kapitālsabiedrībām šobrīd ir dažādās dalībvalstīs. Tas nozīmē, ka juridiskā noteiktība attiecībā uz to personu kategorijām, kuru datus var atklāt, ir svarīga no datu aizsardzības viedokļa. Tādēļ EDAU iesaka grozīt Direktīvas 2009/101/EK 2. pantu, lai paskaidrotu, kādi personas dati attiecībā uz akcionāriem ir jāatklāj, ja tādi vispār ir jāatklāj. To darot, ir jāveic arī samērīguma analīze saskaņā ar Schecke (kā minēts iepriekš). |
| --- | --- |

62.

EDAU saprot, ka ir nepieciešams plašs formulējums, lai ietvertu plašu korporatīvo vadības struktūru klāstu, kāds kapitālsabiedrībām šobrīd ir dažādās dalībvalstīs. Tas nozīmē, ka juridiskā noteiktība attiecībā uz to personu kategorijām, kuru datus var atklāt, ir svarīga no datu aizsardzības viedokļa. Tādēļ EDAU iesaka grozīt Direktīvas 2009/101/EK 2. pantu, lai paskaidrotu, kādi personas dati attiecībā uz akcionāriem ir jāatklāj, ja tādi vispār ir jāatklāj. To darot, ir jāveic arī samērīguma analīze saskaņā ar Schecke (kā minēts iepriekš).

Plašākas informācijas nekā prasītais minimums atklāšana; melnie saraksti

| 63. | Lai gan priekšlikums neprasa veikt apmaiņu vai publiski atklāt vairāk personas datu, nekā Direktīvas 2009/101/EK 2. pantā noteiktais minimums, tā arī neizslēdz iespēju dalībvalstīm, ja tās to izvēlas, pieprasīt, lai to uzņēmējdarbības reģistri apstrādātu vai atklātu papildu personas datus un padarītu tos arī pieejamus caur kopējo Eiropas platformu/piekļuves punktu un/vai veiktu apmaiņu ar šiem datiem ar uzņēmējdarbības reģistriem citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

63.

Lai gan priekšlikums neprasa veikt apmaiņu vai publiski atklāt vairāk personas datu, nekā Direktīvas 2009/101/EK 2. pantā noteiktais minimums, tā arī neizslēdz iespēju dalībvalstīm, ja tās to izvēlas, pieprasīt, lai to uzņēmējdarbības reģistri apstrādātu vai atklātu papildu personas datus un padarītu tos arī pieejamus caur kopējo Eiropas platformu/piekļuves punktu un/vai veiktu apmaiņu ar šiem datiem ar uzņēmējdarbības reģistriem citās dalībvalstīs.

| 64. | Tas ir jo īpaši jutīgs jautājums saistībā ar “melnajiem sarakstiem”. Dažās valstīs elektroniskie reģistri de facto darbojas arī kā “melnie saraksti”, un tajos ikviena trešā persona caur elektronisko portālu var meklēt informāciju par sabiedrības pārstāvjiem, kuriem ir aizliegts īstenot darbību. |
| --- | --- |

64.

Tas ir jo īpaši jutīgs jautājums saistībā ar “melnajiem sarakstiem”. Dažās valstīs elektroniskie reģistri de facto darbojas arī kā “melnie saraksti”, un tajos ikviena trešā persona caur elektronisko portālu var meklēt informāciju par sabiedrības pārstāvjiem, kuriem ir aizliegts īstenot darbību.

| 65. | Lai risinātu šo jautājumu, EDAU iesaka priekšlikumā paskaidrot, vai un kādā apmērā dalībvalstis var atklāt vairāk informācijas caur kopējo portālu un/vai var veikt iespējamu apmaiņu ar plašāku informāciju, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem, ja viņas to izvēlas. Šādā gadījumā stingram samērīguma novērtējumam (sk. iepriekš minēto Schecke) ir jābūt balstītam uz valsts tiesību aktiem, un kā apsvērums ir jāņem vērā iekšējā tirgus mērķi. |
| --- | --- |

65.

Lai risinātu šo jautājumu, EDAU iesaka priekšlikumā paskaidrot, vai un kādā apmērā dalībvalstis var atklāt vairāk informācijas caur kopējo portālu un/vai var veikt iespējamu apmaiņu ar plašāku informāciju, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem, ja viņas to izvēlas. Šādā gadījumā stingram samērīguma novērtējumam (sk. iepriekš minēto Schecke) ir jābūt balstītam uz valsts tiesību aktiem, un kā apsvērums ir jāņem vērā iekšējā tirgus mērķi.

| 66. | Turklāt EDAU iesaka šo pilnvaru izmantošanu piesaistīt valsts datu aizsardzības iestāžu nozīmei, piemēram, izmantojot apspriešanos. |
| --- | --- |

66.

Turklāt EDAU iesaka šo pilnvaru izmantošanu piesaistīt valsts datu aizsardzības iestāžu nozīmei, piemēram, izmantojot apspriešanos.

| 67. | Visbeidzot, EDAU uzsver, ka tad, ja Eiropas shēmā būtu paredzēts īpaši pieprasīt šādus “melnos sarakstus”, tas būtu īpaši jānorāda ierosinātajā direktīvā (25). |
| --- | --- |

67.

Visbeidzot, EDAU uzsver, ka tad, ja Eiropas shēmā būtu paredzēts īpaši pieprasīt šādus “melnos sarakstus”, tas būtu īpaši jānorāda ierosinātajā direktīvā (25).

3.8.   Garantijas, lai nodrošinātu mērķa ierobežojumu; aizsargpasākumi pret datu vākšanu, datizraci, datu kombinēšanu un meklēšanu “pār bortu”

| 68. | EDAU iesaka ierosinātajā direktīvā īpaši paredzēt, ka visos gadījumos, kad personas datus atklāj publiski vai citādi kopīgo starp uzņēmējdarbības reģistriem, ir jānodrošina pienācīgi aizsargpasākumi, jo īpaši pret datu vākšanu, datizraci, datu kombinēšanu un meklēšanu “pār bortu”, lai nodrošinātu to, ka personas datus, kas darīti pieejami pārredzamības nolūkos, nelikumīgi neizmanto papildu, nesaistītiem mērķiem (26). |
| --- | --- |

68.

EDAU iesaka ierosinātajā direktīvā īpaši paredzēt, ka visos gadījumos, kad personas datus atklāj publiski vai citādi kopīgo starp uzņēmējdarbības reģistriem, ir jānodrošina pienācīgi aizsargpasākumi, jo īpaši pret datu vākšanu, datizraci, datu kombinēšanu un meklēšanu “pār bortu”, lai nodrošinātu to, ka personas datus, kas darīti pieejami pārredzamības nolūkos, nelikumīgi neizmanto papildu, nesaistītiem mērķiem (26).

| 69. | EDAU īpaši uzsver nepieciešamību apsvērt tehnoloģiskus un organizatoriskus pasākumus saskaņā ar integrētas privātās dzīves aizsardzības principu (sk. turpmāk 3.14. sadaļu). Šo aizsargpasākumu praktisko īstenošanu var atstāt deleģēto aktu ziņā. Tomēr principi ir jānosaka pašā ierosinātajā direktīvā. |
| --- | --- |

69.

EDAU īpaši uzsver nepieciešamību apsvērt tehnoloģiskus un organizatoriskus pasākumus saskaņā ar integrētas privātās dzīves aizsardzības principu (sk. turpmāk 3.14. sadaļu). Šo aizsargpasākumu praktisko īstenošanu var atstāt deleģēto aktu ziņā. Tomēr principi ir jānosaka pašā ierosinātajā direktīvā.

3.9.   Informācija datu subjektiem un pārredzamība

| 70. | EDAU iesaka, lai ierosinātajā direktīvā būtu iekļauts īpašs nosacījums, kas paredz, ka datu subjektiem efektīvā un visaptverošā veidā ir jāsniedz informācija saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 10. un 11. pantu (un atbilstīgā gadījumā, attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 45/2001 nosacījumiem). Turklāt atkarībā no vadības struktūras, par kuru ir jāvienojas, un dažādu iesaistīto pušu lomām un pienākumiem, ierosinātajā direktīvā var būt īpaši prasīts, lai sistēmas operators īstenotu aktīvu darbību, nodrošinot savā tīmekļa vietnē paziņojumus un citu informāciju datu subjektiem, arī uzņēmējdarbības reģistru “interesēs”. Vajadzības gadījumā papildu informāciju var iekļaut deleģētajos aktos vai noteikt datu aizsardzības politikā. |
| --- | --- |

70.

EDAU iesaka, lai ierosinātajā direktīvā būtu iekļauts īpašs nosacījums, kas paredz, ka datu subjektiem efektīvā un visaptverošā veidā ir jāsniedz informācija saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 10. un 11. pantu (un atbilstīgā gadījumā, attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 45/2001 nosacījumiem). Turklāt atkarībā no vadības struktūras, par kuru ir jāvienojas, un dažādu iesaistīto pušu lomām un pienākumiem, ierosinātajā direktīvā var būt īpaši prasīts, lai sistēmas operators īstenotu aktīvu darbību, nodrošinot savā tīmekļa vietnē paziņojumus un citu informāciju datu subjektiem, arī uzņēmējdarbības reģistru “interesēs”. Vajadzības gadījumā papildu informāciju var iekļaut deleģētajos aktos vai noteikt datu aizsardzības politikā.

3.10.   Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības

| 71. | Priekšlikumā vismaz ir jāiekļauj atsauce uz prasību izstrādāt (deleģētajos aktos) kārtību, kas ļautu datu subjektiem izmantot savas tiesības. Ir jāatsaucas arī uz iespēju izveidot datu aizsardzības moduli un integrētas privātās dzīves aizsardzības risinājuma iespēju sadarbībai starp iestādēm attiecībā uz piekļuves tiesībām, kā arī atbilstīgā gadījumā “datu subjekta pilnvarojumu”. |
| --- | --- |

71.

Priekšlikumā vismaz ir jāiekļauj atsauce uz prasību izstrādāt (deleģētajos aktos) kārtību, kas ļautu datu subjektiem izmantot savas tiesības. Ir jāatsaucas arī uz iespēju izveidot datu aizsardzības moduli un integrētas privātās dzīves aizsardzības risinājuma iespēju sadarbībai starp iestādēm attiecībā uz piekļuves tiesībām, kā arī atbilstīgā gadījumā “datu subjekta pilnvarojumu”.

3.11.   Piemērojamie tiesību akti

| 72. | Ņemot vērā to, ka personas datus elektroniskajā tīklā varētu apstrādāt arī Komisija vai cita ES iestāde/struktūra (piemēram, darbojoties kā tīkla operators vai izgūstot no tā personas datus), ir jāatsaucas arī uz Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

72.

Ņemot vērā to, ka personas datus elektroniskajā tīklā varētu apstrādāt arī Komisija vai cita ES iestāde/struktūra (piemēram, darbojoties kā tīkla operators vai izgūstot no tā personas datus), ir jāatsaucas arī uz Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 73. | Tāpat ir jāpaskaidro, ka Direktīva 95/46/EK ir piemērojama uzņēmējdarbības reģistriem, kā arī citām pusēm, kas darbojas dalībvalstīs saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, savukārt Regula (EK) Nr. 45/2001 ir piemērojama Komisijai un citām ES iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

73.

Tāpat ir jāpaskaidro, ka Direktīva 95/46/EK ir piemērojama uzņēmējdarbības reģistriem, kā arī citām pusēm, kas darbojas dalībvalstīs saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, savukārt Regula (EK) Nr. 45/2001 ir piemērojama Komisijai un citām ES iestādēm un struktūrām.

3.12.   Personas datu nosūtīšana trešām valstīm

| 74. | Attiecībā uz personas datu nosūtīšanu, ko ES uzņēmējdarbības reģistra turētājs veic uzņēmējdarbības reģistra turētājam trešā valstī, kura nenodrošina personas datu pienācīgu aizsardzību, EDAU vispirms uzsver, ka ir svarīgi izšķirt divas situācijas:






  — | gadījumus, kad personas dati jau ir pieejami publiskajā reģistrā (piemēram, caur kopējo Eiropas platformu/piekļuves punktu), un |
| --- | --- | --- |

74.

Attiecībā uz personas datu nosūtīšanu, ko ES uzņēmējdarbības reģistra turētājs veic uzņēmējdarbības reģistra turētājam trešā valstī, kura nenodrošina personas datu pienācīgu aizsardzību, EDAU vispirms uzsver, ka ir svarīgi izšķirt divas situācijas:

—

gadījumus, kad personas dati jau ir pieejami publiskajā reģistrā (piemēram, caur kopējo Eiropas platformu/piekļuves punktu), un

| — | gadījumus, kad personas dati nav publiski pieejami. |
| --- | --- |

—

gadījumus, kad personas dati nav publiski pieejami.

| 75. | Pirmajā gadījumā Direktīvas 95/46/EK 26. panta 1. punkta f) apakšpunkts pieļauj izņēmumu, ar atsevišķiem nosacījumiem, ja “pārsūtīšanu izdara no [publiska] reģistra”. Piemēram, ja Eiropas valsts uzņēmējdarbības reģistra turētājs vēlas nosūtīt noteiktu personas datu kopumu (piemēram, saistībā ar ārvalstu filiāļu reģistrāciju) trešās valsts uzņēmējdarbības reģistra turētājam, un tie paši dati jau ir publiski pieejami, jebkurā gadījumā nosūtīšanai ir jābūt iespējamai arī tad, ja attiecīgā trešā valsts nenodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

75.

Pirmajā gadījumā Direktīvas 95/46/EK 26. panta 1. punkta f) apakšpunkts pieļauj izņēmumu, ar atsevišķiem nosacījumiem, ja “pārsūtīšanu izdara no [publiska] reģistra”. Piemēram, ja Eiropas valsts uzņēmējdarbības reģistra turētājs vēlas nosūtīt noteiktu personas datu kopumu (piemēram, saistībā ar ārvalstu filiāļu reģistrāciju) trešās valsts uzņēmējdarbības reģistra turētājam, un tie paši dati jau ir publiski pieejami, jebkurā gadījumā nosūtīšanai ir jābūt iespējamai arī tad, ja attiecīgā trešā valsts nenodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni.

| 76. | Otrajā gadījumā EDAU iesaka priekšlikumā paskaidrot, ka datu, kas nav publiski pieejami, nosūtīšanu iestādēm vai personām trešā valstī, kas nenodrošina pienācīgu aizsardzību, var veikt vienīgi tad, ja personas datu apstrādātājs nodrošina pienācīgus aizsargpasākumus attiecībā uz privātās dzīves un personu tiesību un pamattiesību aizsardzību, un attiecībā uz attiecīgo tiesību īstenošanu. Šādi aizsargpasākumi jo īpaši var izrietēt no atbilstīgām līguma klauzulām saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 26. panta 2. punktu (27). Gadījumos, kad šāda datu nosūtīšana trešām valstīm sistemātiski ir saistīta ar datiem, kurus kopīgo uzņēmējdarbības reģistri divās vai vairākās ES valstīs vai kur citādi ir vēlama rīcība ES līmenī, sarunas par līguma klauzulām varētu notikt arī ES līmenī (26. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

76.

Otrajā gadījumā EDAU iesaka priekšlikumā paskaidrot, ka datu, kas nav publiski pieejami, nosūtīšanu iestādēm vai personām trešā valstī, kas nenodrošina pienācīgu aizsardzību, var veikt vienīgi tad, ja personas datu apstrādātājs nodrošina pienācīgus aizsargpasākumus attiecībā uz privātās dzīves un personu tiesību un pamattiesību aizsardzību, un attiecībā uz attiecīgo tiesību īstenošanu. Šādi aizsargpasākumi jo īpaši var izrietēt no atbilstīgām līguma klauzulām saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 26. panta 2. punktu (27). Gadījumos, kad šāda datu nosūtīšana trešām valstīm sistemātiski ir saistīta ar datiem, kurus kopīgo uzņēmējdarbības reģistri divās vai vairākās ES valstīs vai kur citādi ir vēlama rīcība ES līmenī, sarunas par līguma klauzulām varētu notikt arī ES līmenī (26. panta 4. punkts).

| 77. | EDAU uzsver, ka, lai pamatotu datu sistemātisku nosūtīšanu trešām valstīm, izmantojot elektronisko tīklu, nevajadzētu izmantot vēl vienu tādu atkāpi kā (26. panta d) apakšpunkts): “datu pārsūtīšana vajadzīga vai ir likumīgi prasīta, pamatojoties uz svarīgām sabiedrības interesēm, vai juridisku prasību pamatojumam, realizācijai vai aizstāvībai”. |
| --- | --- |

77.

EDAU uzsver, ka, lai pamatotu datu sistemātisku nosūtīšanu trešām valstīm, izmantojot elektronisko tīklu, nevajadzētu izmantot vēl vienu tādu atkāpi kā (26. panta d) apakšpunkts): “datu pārsūtīšana vajadzīga vai ir likumīgi prasīta, pamatojoties uz svarīgām sabiedrības interesēm, vai juridisku prasību pamatojumam, realizācijai vai aizstāvībai”.

3.13.   Pārskatatbildība un integrēta privātās dzīves aizsardzība

| 78. | EDAU iesaka priekšlikumā īpaši atsaukties uz pārskatatbildības principu un censties to īstenot (28), un noteikt skaidru regulējumu pienācīgiem iekšējiem mehānismiem un kontroles sistēmām, lai nodrošinātu datu aizsardzības ievērošanu un nodrošinātu pierādījumus par to:






  — | veicot ietekmes uz privāto dzīvi novērtējumu (tostarp drošības risku analīzi) pirms sistēmas izstrādes, |
| --- | --- | --- |

78.

EDAU iesaka priekšlikumā īpaši atsaukties uz pārskatatbildības principu un censties to īstenot (28), un noteikt skaidru regulējumu pienācīgiem iekšējiem mehānismiem un kontroles sistēmām, lai nodrošinātu datu aizsardzības ievērošanu un nodrošinātu pierādījumus par to:

—

veicot ietekmes uz privāto dzīvi novērtējumu (tostarp drošības risku analīzi) pirms sistēmas izstrādes,

| — | pieņemot un vajadzības gadījumā atjauninot oficiālu datu aizsardzības politiku (īstenošanas noteikumus), arī ņemot vērā drošības plānu, |
| --- | --- |

—

pieņemot un vajadzības gadījumā atjauninot oficiālu datu aizsardzības politiku (īstenošanas noteikumus), arī ņemot vērā drošības plānu,

| — | veicot periodiskas revīzijas, lai novērtētu nepārtrauktu atbilstību un datu aizsardzības un drošības politikas ievērošanu, |
| --- | --- |

—

veicot periodiskas revīzijas, lai novērtētu nepārtrauktu atbilstību un datu aizsardzības un drošības politikas ievērošanu,

| — | publiskojot (vismaz daļēji) šo revīziju rezultātus, lai pārliecinātu ieinteresētās personas par to, ka datu aizsardzības noteikumi tiek ievērotì, un |
| --- | --- |

—

publiskojot (vismaz daļēji) šo revīziju rezultātus, lai pārliecinātu ieinteresētās personas par to, ka datu aizsardzības noteikumi tiek ievērotì, un

| — | ziņojot par datu pārkāpumiem un citiem drošības incidentiem. |
| --- | --- |

—

ziņojot par datu pārkāpumiem un citiem drošības incidentiem.

| 79. | Attiecībā uz integrēto privātās dzīves aizsardzību (29), priekšlikumā ir īpaši jāatsaucas uz šo principu, un tajā šī apņemšanās ir jāmaterializē konkrētās darbībās. Proti, priekšlikumā ir jāparedz, ka elektroniskajam tīklam ir jābūt veidotam droši un pilnīgi, lai tajā jau sākotnēji būtu iestrādāti vairāki privātās dzīves aizsargpasākumi. Daži iespējami integrētas privātās dzīves aizsardzības aizsargpasākumu piemēri ir šādi:






  — | decentralizēta pieeja, saskaņā ar kuru datus saglabā vienīgi “galvenajā” avotā un katrs “izplatītājs” datus izgūst vienīgi no šā “galvenā” avota (lai nodrošinātu to, ka dati ir aktuāli), |
| --- | --- | --- |

79.

Attiecībā uz integrēto privātās dzīves aizsardzību (29), priekšlikumā ir īpaši jāatsaucas uz šo principu, un tajā šī apņemšanās ir jāmaterializē konkrētās darbībās. Proti, priekšlikumā ir jāparedz, ka elektroniskajam tīklam ir jābūt veidotam droši un pilnīgi, lai tajā jau sākotnēji būtu iestrādāti vairāki privātās dzīves aizsargpasākumi. Daži iespējami integrētas privātās dzīves aizsardzības aizsargpasākumu piemēri ir šādi:

—

decentralizēta pieeja, saskaņā ar kuru datus saglabā vienīgi “galvenajā” avotā un katrs “izplatītājs” datus izgūst vienīgi no šā “galvenā” avota (lai nodrošinātu to, ka dati ir aktuāli),

| — | automātiski procesi, kas meklē informācijas neatbilstības un neprecizitātes, |
| --- | --- |

—

automātiski procesi, kas meklē informācijas neatbilstības un neprecizitātes,

| — | ierobežotas meklēšanas iespējas, lai uzrādītu vienīgi datus, kas ir samērīgi un atbilstīgi mērķim, |
| --- | --- |

—

ierobežotas meklēšanas iespējas, lai uzrādītu vienīgi datus, kas ir samērīgi un atbilstīgi mērķim,

| — | citi aizsargpasākumi, lai novērstu/ierobežotu liela apjoma lejupielādes, datizraci, meklēšanu “pār bortu” un lai nodrošinātu atbilstīgu mērķa ierobežojumu; aizsargpasākumi, lai novērstu vai ierobežotu trešo personu iespējas veikt meklēšanu saskarnē, lai vāktu datus un veidotu personu profilus (piemēram, “captcha” (30) vai reģistrācijas prasība veikt maksājumu), |
| --- | --- |

—

citi aizsargpasākumi, lai novērstu/ierobežotu liela apjoma lejupielādes, datizraci, meklēšanu “pār bortu” un lai nodrošinātu atbilstīgu mērķa ierobežojumu; aizsargpasākumi, lai novērstu vai ierobežotu trešo personu iespējas veikt meklēšanu saskarnē, lai vāktu datus un veidotu personu profilus (piemēram, “captcha” (30) vai reģistrācijas prasība veikt maksājumu),

| — | iegulta sistēmas funkcija, lai datu subjektiem būtu vieglāk efektīvi īstenot savas tiesības; iegultas funkcijas, lai uzņēmējdarbības reģistri varētu veikt savstarpēju koordinēšanu attiecībā uz datu subjektu piekļuves pieprasījumiem, |
| --- | --- |

—

iegulta sistēmas funkcija, lai datu subjektiem būtu vieglāk efektīvi īstenot savas tiesības; iegultas funkcijas, lai uzņēmējdarbības reģistri varētu veikt savstarpēju koordinēšanu attiecībā uz datu subjektu piekļuves pieprasījumiem,

| — | procedūras, lai droši un ievērojot privātās dzīves aizsardzību apstrādātu informāciju par pieteikuma iesniedzējiem, kuri lejupielādējuši informāciju no publiskiem reģistriem, un |
| --- | --- |

—

procedūras, lai droši un ievērojot privātās dzīves aizsardzību apstrādātu informāciju par pieteikuma iesniedzējiem, kuri lejupielādējuši informāciju no publiskiem reģistriem, un

| — | revīzijas/liecības mehānismi. |
| --- | --- |

—

revīzijas/liecības mehānismi.

IV.   SECINĀJUMI

| 80. | EDAU atbalsta priekšlikuma mērķus. Viņa komentāri ir jāizvērtē, ņemot vērā šo konstruktīvo pieeju. |
| --- | --- |

80.

EDAU atbalsta priekšlikuma mērķus. Viņa komentāri ir jāizvērtē, ņemot vērā šo konstruktīvo pieeju.

| 81. | EDAU uzsver, ka nepieciešamie datu aizsardzības aizsargpasākumi ir skaidri un konkrēti jānorāda tieši pašas direktīvas tekstā, jo viņš tos uzskata par būtiskiem elementiem. Deleģētajos aktos var noteikt papildu nosacījumus par īpašu aizsargpasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

81.

EDAU uzsver, ka nepieciešamie datu aizsardzības aizsargpasākumi ir skaidri un konkrēti jānorāda tieši pašas direktīvas tekstā, jo viņš tos uzskata par būtiskiem elementiem. Deleģētajos aktos var noteikt papildu nosacījumus par īpašu aizsargpasākumu īstenošanu.

| 82. | Ierosinātajā direktīvā ir jāaplūko jautājumi par vadību, lomām, kompetenci un pienākumiem. Tādēļ ierosinātajā direktīvā būtu jānosaka:






  — | vai elektronisko tīklu ekspluatēs Komisija vai trešā persona un vai tam būs centralizēta vai decentralizēta struktūra, |
| --- | --- | --- |

82.

Ierosinātajā direktīvā ir jāaplūko jautājumi par vadību, lomām, kompetenci un pienākumiem. Tādēļ ierosinātajā direktīvā būtu jānosaka:

—

vai elektronisko tīklu ekspluatēs Komisija vai trešā persona un vai tam būs centralizēta vai decentralizēta struktūra,

| — | katras datu apstrādē un elektroniskā tīkla vadībā iesaistītās puses uzdevumi un pienākumi, ieskaitot Komisiju, dalībvalstu pārstāvjus, uzņēmējdarbības reģistru turētājus dalībvalstīs un trešās puses, |
| --- | --- |

—

katras datu apstrādē un elektroniskā tīkla vadībā iesaistītās puses uzdevumi un pienākumi, ieskaitot Komisiju, dalībvalstu pārstāvjus, uzņēmējdarbības reģistru turētājus dalībvalstīs un trešās puses,

| — | attiecība starp elektronisko sistēmu, kas paredzēta priekšlikumā, un citām iniciatīvām, piemēram, IMI, e-taisnīguma portālu un EBR, un |
| --- | --- |

—

attiecība starp elektronisko sistēmu, kas paredzēta priekšlikumā, un citām iniciatīvām, piemēram, IMI, e-taisnīguma portālu un EBR, un

| — | konkrēti un nepārprotami elementi, lai noteiktu, vai attiecīgais dalībnieks ir uzskatāms par “personas datu apstrādātāju” vai “apstrādātāju”. |
| --- | --- |

—

konkrēti un nepārprotami elementi, lai noteiktu, vai attiecīgais dalībnieks ir uzskatāms par “personas datu apstrādātāju” vai “apstrādātāju”.

| 83. | Jebkurai datu apstrādes darbībai, izmantojot elektronisko tīklu, ir jābūt balstītai uz saistošu juridisko instrumentu, piemēram, Savienības aktu, kas pieņemts, pamatojoties uz stingru juridisko pamatu. Tas būtu skaidri jānosaka ierosinātajā direktīvā. |
| --- | --- |

83.

Jebkurai datu apstrādes darbībai, izmantojot elektronisko tīklu, ir jābūt balstītai uz saistošu juridisko instrumentu, piemēram, Savienības aktu, kas pieņemts, pamatojoties uz stingru juridisko pamatu. Tas būtu skaidri jānosaka ierosinātajā direktīvā.

| 84. | Ir jāpaskaidro piemērojamo tiesību aktu nosacījumi un jāiekļauj atsauce uz Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

84.

Ir jāpaskaidro piemērojamo tiesību aktu nosacījumi un jāiekļauj atsauce uz Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 85. | Attiecībā uz personas datu nosūtīšanu trešām valstīm priekšlikumā ir jāpaskaidro tas, ka būtībā un, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas Direktīvas 95/46/EK 26. panta 1. punkta f) apakšpunkts, nosūtīšanu iestādēm vai personām trešā valstī, kas nenodrošina pienācīgu aizsardzību, var veikt vienīgi tad, ja personas datu apstrādātājs nodrošina pienācīgus aizsargpasākumus attiecībā uz privātās dzīves un personu tiesību un pamattiesību aizsardzību, un attiecībā uz attiecīgo tiesību īstenošanu. Šādi aizsargpasākumi jo īpaši var izrietēt no atbilstīgām pastāvošajām līguma klauzulām saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 26. pantu. |
| --- | --- |

85.

Attiecībā uz personas datu nosūtīšanu trešām valstīm priekšlikumā ir jāpaskaidro tas, ka būtībā un, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas Direktīvas 95/46/EK 26. panta 1. punkta f) apakšpunkts, nosūtīšanu iestādēm vai personām trešā valstī, kas nenodrošina pienācīgu aizsardzību, var veikt vienīgi tad, ja personas datu apstrādātājs nodrošina pienācīgus aizsargpasākumus attiecībā uz privātās dzīves un personu tiesību un pamattiesību aizsardzību, un attiecībā uz attiecīgo tiesību īstenošanu. Šādi aizsargpasākumi jo īpaši var izrietēt no atbilstīgām pastāvošajām līguma klauzulām saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 26. pantu.

| 86. | Vēl Komisijai rūpīgi jāizvērtē, kādus papildu tehniskos un organizatoriskos pasākumus veikt, lai nodrošinātu privātās dzīves un datu aizsardzības “iestrādi” elektroniskā tīkla arhitektūrā (“integrēta privātās dzīves aizsardzība”), lai ieviestu atbilstīgas kontroles, lai nodrošinātu datu aizsardzības atbilstību un sniegtu pierādījumus par to (“pārskatatbildība”). |
| --- | --- |

86.

Vēl Komisijai rūpīgi jāizvērtē, kādus papildu tehniskos un organizatoriskos pasākumus veikt, lai nodrošinātu privātās dzīves un datu aizsardzības “iestrādi” elektroniskā tīkla arhitektūrā (“integrēta privātās dzīves aizsardzība”), lai ieviestu atbilstīgas kontroles, lai nodrošinātu datu aizsardzības atbilstību un sniegtu pierādījumus par to (“pārskatatbildība”).

| 87. | Citi EDAU ieteikumi ir šādi:






  — | ierosinātajā direktīvā ir skaidri jānosaka, ka elektroniskajam tīklam ir jāļauj veikt i) pirmkārt, īpašu manuālu datu apmaiņu starp uzņēmējdarbības reģistriem; un ii) otrkārt, datu automātisku nosūtīšanu. Tāpat priekšlikums būtu jāgroza, lai nodrošinātu to, ka i) deleģētie akti visaptveroši iekļauj gan manuālo, gan automātisko datu apmaiņu un ii) visas apstrādes darbības, kas var būt saistītas ar personas datiem (ne tikai glabāšanu un izguvi); un, ka iii) īpaši datu aizsardzības nosacījumi deleģētajos aktos nodrošina atbilstīgo datu aizsardzības aizsargpasākumu praktisku piemērošanu, |
| --- | --- | --- |

87.

Citi EDAU ieteikumi ir šādi:

—

ierosinātajā direktīvā ir skaidri jānosaka, ka elektroniskajam tīklam ir jāļauj veikt i) pirmkārt, īpašu manuālu datu apmaiņu starp uzņēmējdarbības reģistriem; un ii) otrkārt, datu automātisku nosūtīšanu. Tāpat priekšlikums būtu jāgroza, lai nodrošinātu to, ka i) deleģētie akti visaptveroši iekļauj gan manuālo, gan automātisko datu apmaiņu un ii) visas apstrādes darbības, kas var būt saistītas ar personas datiem (ne tikai glabāšanu un izguvi); un, ka iii) īpaši datu aizsardzības nosacījumi deleģētajos aktos nodrošina atbilstīgo datu aizsardzības aizsargpasākumu praktisku piemērošanu,

| — | priekšlikumam būtu jāgroza Direktīvas 2009/101/EK 2. pants, lai paskaidrotu, kādi vēl personas dati papildu attiecīgo personu vārdiem ir jāatklāj, ja vispār ir jāatklāj. Tāpat ir jāpaskaidro, vai ir jāatklāj dati par akcionāriem. To darot, ir rūpīgi jāapsver pārredzamība un rūpīga šo personu identifikācija, bet tai ir jābūt līdzsvarā ar citām bažām, piemēram, ar nepieciešamību aizsargāt attiecīgo personu tiesības uz personas datu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

priekšlikumam būtu jāgroza Direktīvas 2009/101/EK 2. pants, lai paskaidrotu, kādi vēl personas dati papildu attiecīgo personu vārdiem ir jāatklāj, ja vispār ir jāatklāj. Tāpat ir jāpaskaidro, vai ir jāatklāj dati par akcionāriem. To darot, ir rūpīgi jāapsver pārredzamība un rūpīga šo personu identifikācija, bet tai ir jābūt līdzsvarā ar citām bažām, piemēram, ar nepieciešamību aizsargāt attiecīgo personu tiesības uz personas datu aizsardzību,

| — | priekšlikumā ir jāprecizē, vai dalībvalstis varētu kopējā portālā publiski atklāt vairāk informācijas (un/vai savā starpā veikt apmaiņu ar lielāku daudzumu informācijas), pamatojoties uz saviem valsts likumiem, piemērojot papildu datu aizsardzības aizsargpasākumus, |
| --- | --- |

—

priekšlikumā ir jāprecizē, vai dalībvalstis varētu kopējā portālā publiski atklāt vairāk informācijas (un/vai savā starpā veikt apmaiņu ar lielāku daudzumu informācijas), pamatojoties uz saviem valsts likumiem, piemērojot papildu datu aizsardzības aizsargpasākumus,

| — | ierosinātajā direktīvā ir īpaši jāparedz, ka personas datus, kas padarīti pieejami pārredzamības nolūkos, neizmantos nelikumīgi citiem papildu, nesaistītiem nolūkiem, un tādēļ ir jāīsteno tehnoloģiski un organizatoriski pasākumi, ievērojot integrētas privātās dzīves aizsardzības principu, |
| --- | --- |

—

ierosinātajā direktīvā ir īpaši jāparedz, ka personas datus, kas padarīti pieejami pārredzamības nolūkos, neizmantos nelikumīgi citiem papildu, nesaistītiem nolūkiem, un tādēļ ir jāīsteno tehnoloģiski un organizatoriski pasākumi, ievērojot integrētas privātās dzīves aizsardzības principu,

| — | tāpat priekšlikumā ir jāiekļauj īpaši aizsargpasākumi attiecībā uz paziņojuma nodrošināšanu datu subjektiem, kā arī prasība deleģētajos aktos izstrādāt kārtību, kas ļauj datu subjektiem izmantot savas tiesības. |
| --- | --- |

—

tāpat priekšlikumā ir jāiekļauj īpaši aizsargpasākumi attiecībā uz paziņojuma nodrošināšanu datu subjektiem, kā arī prasība deleģētajos aktos izstrādāt kārtību, kas ļauj datu subjektiem izmantot savas tiesības.

Briselē, 2011. gada 6. maijā

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja palīgs

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  Īsāk “centrālie reģistri, komercreģistri un uzņēmumu reģistri” turpmāk šajā atzinumā tiks dēvēti par “uzņēmējdarbības reģistriem”.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EEK (2009. gada 16. septembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 258, 1.10.2009., 11. lpp.).

4

(5)  Padomes Vienpadsmitā direktīva 89/666/EEK (1989. gada 21. decembris) par informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz filiālēm, ko kādā dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti (OV L 395, 30.12.1989., 36. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/56/EK (2005. gada 26. oktobris) par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (OV L 310, 25.11.2005., 1. lpp.).

6

(7)  Iepriekš pilnībā citētā Direktīva 2009/101/EK. Direktīvas 1. pantā direktīvas nosacījumu darbības joma tiek ierobežota līdz “companies incorporated with limited liability”, Latvijā – “akciju sabiedrība, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, komandītsabiedrība”.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/58/EK (2003. gada 15. jūlijs), ar ko Padomes Direktīvu 68/151/EEK groza attiecībā uz atklātības prasībām dažāda veida uzņēmējsabiedrībām (OV L 221, 4.9.2003., 13. lpp.)

8

(9)  Iepriekš pilnībā citētā Direktīva 2005/56/EK.

9

(10)  Regula (EK) Nr. 2157/2001 (2001. gada 8. oktobris) par Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) statūtiem (OV L 294, 10.11.2001., 1. lpp.).

10

(SE)

(11)  Regula (EK) Nr. 1435/2003 (2003. gada 18. augusts) par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (OV L 207, 18.8.2003., 1. lpp.).

11

(SCE)

(12)  http://www.ebr.org/

12

(13)  http://www.briteproject.eu

13

(14)  https://e-justice.europa.eu/home.do

14

(15)  http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/index_en.html

15

(16)  Patiesi, šobrīd attīstās tirgus, ko veido šāda veida uzņēmējdarbības informācijas pārdošana: pakalpojumu sniedzēji šajā tirgū gūst sabiedrību/privātpersonu uzticību, pamatojoties uz informāciju, kuru ir apkopojuši no dažādām vietām, tostarp uzņēmējdarbības reģistriem, tiesu reģistriem, maksātnespējas reģistriem utt.

16

(17)  Sk. Direktīvas 2009/101/EK 4.a panta 3. punkta a) apakšpunkta ierosināto tekstu.

17

(18)  Ņemot vērā to, ka šobrīd savstarpēja savienošana priekšlikumā nav paredzēta, EDAU savā atzinumā šajā posmā turpmāk neapspriedīs šo jautājumu. Tomēr viņš pievērš uzmanību tam, ka gadījumā, ja savstarpējā savienošana tomēr notiktu, tam varētu būt nepieciešama papildu samērīguma analīze un būtu jāveic papildu atbilstīgi datu aizsardzības aizsargpasākumi.

18

(19)  Sk. gan Direktīvas 95/46/EK, gan Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta d) un e) apakšpunktu; tāpat arī 29. panta datu aizsardzības darba grupas 2010. gada 16. februāra atzinumu 1/2010 par “personas datu apstrādātāja” un “apstrādātāja” jēdzienu (WP 169).

19

WP 169

(20)  Ņemot vērā to, ka visā Eiropā datu aizsardzības likumi nav pilnībā saskaņoti, personas datu apstrādātāja apzināšana ir būtiska, lai noteiktu, kuras valsts tiesību akti ir piemērojami. Turklāt ir svarīgi noteikt, vai ir piemērojama Direktīva 95/46/EK vai Regula (EK) Nr. 45/2001: kā turpmāk ir paskaidrots 3.11. sadaļā, ja Komisija ir (arī) personas datu apstrādātājs, tad ir piemērojama (arī) Regula (EK) Nr. 45/2001.

20

(21)  Izņemot, zināmā mērā, datu apmaiņu gadījumā, kad notiek pārrobežu apvienošanās, atrašanās vietas maiņa un filiāles informācijas atjaunināšana, kas priekšlikumā apspriesta īpaši.

21

(22)  Attiecībā uz to, ja ir nepieciešama datu aizsardzība iekšējā tirgus zonā, uz kuru neattiecas īpašs Savienības akts, EDAU aicina vēl apsvērt juridiskā regulējuma pasākumus, kas ļautu, iespējams, kopā ar vispārīgiem Līguma nosacījumiem, īpašiem nosacījumiem ierosinātajā direktīvā un turpmākajos deleģētajos aktos, nodrošināt pienācīgu juridisko pamatu, raugoties no datu aizsardzības viedokļa. Tāpat ierosinātajā direktīvā ir jānosaka, vai uzņēmējdarbības reģistri var izmantot elektronisko tīklu un kopējo piekļuves punktu, lai apmainītos ar personas datiem vai publiski atklātu personas datus, kas nav paredzēti Savienības aktā, bet, ko atļauj vai pieprasa valsts tiesību akti.

22

(23)  Sk. Direktīvas 2009/101/EK 4.a panta 3. punkta ierosināto tekstu.

23

(24)  Ir jāveic samērīguma novērtējums, jo īpaši, ņemot vērā kritērijus, ko Eiropas Savienības Tiesas noteica lietā Schecke un Eifert (EST 2010. gada 9. novembris, apvienotās lietas C-92/09 un C-93/09; sk. jo īpaši 81., 65. un 86. punktu). Lietā Schecke EST uzsvēra, ka atkāpes un ierobežojumus attiecībā uz personas datu aizsardzību drīkst piemērot vienīgi tiktāl, ciktāl tas ir stingri nepieciešams. Vēl EST uzskatīja, ka iestādēm būtu jāizpēta dažādas publikācijas metodes, lai atrastu to, kura atbilstu publikācijas mērķim, vismazāk aizskarot datu subjekta tiesības uz privāto dzīvi kopumā un jo īpaši uz personas datu aizsardzību.

24

Schecke

Eifert

Schecke

(25)  Ņemot vērā to, ka tas šobrīd priekšlikumā nav paredzēts, EDAU savā atzinumā šajā posmā turpmāk neapspriedīs šo jautājumu. Tomēr viņš pievērš uzmanību tam, ka gadījumā, ja to apsvērtu, tam varētu būt nepieciešama papildu samērīguma analīze un būtu jāpieņem papildu atbilstīgi datu aizsardzības aizsargpasākumi.

25

(26)  Sk. Direktīvas 95/46/EK un Regulas (EK) Nr. 45/2001 6. panta b) apakšpunktu.

26

(27)  Ja pastāv iespēja, ka dažos gadījumos Komisija varētu būt to dalībnieku vidū, kuri var nosūtīt datus trešām valstīm, ir jāatsaucas arī uz Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. panta 1. punktu un 9. panta 7. punktu.

27

(28)  Sk. EDAU atzinuma par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vispārēja pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā”, izdots 2011. gada 14. janvārī, 7. sadaļu, atrodams šeit: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf

28

(29)  Turpat.

29

(30)  “Captha” ir pārbaudes-atbildes tests, ko izmanto skaitļošanā, lai mēģinātu pārliecināties, vai atbildi nav ģenerējis dators.

30

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 26.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/12

---

Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem (“Izsoļu regulas”) 35., 36., 43., 55. un 64. panta īstenošana dalībvalstīs un saistība ar izsoles platformu iecelšanu saskaņā ar minētās regulas 26. pantu

Pārredzamības pasākumi saistībā ar dokumentiem, kas attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu, kā minēts Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 92. pantā un tās Īstenošanas noteikumu 130. panta 1. punktā, un ar ko savstarpēji apmainās Komisija un dalībvalstis, ieceļot vienoto izsoles uzraugu atbilstīgi Izsoļu regulas 24. pantam un ieceļot izsoles platformas atbilstīgi minētās regulas 26. pantam

2011/C 220/02

1.   Ievads

Pārskatītā emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (“ETS”), par kuru tika panākta vienošanās klimata un enerģētikas tiesību aktu paketes ietvaros 2008. gadā, paredz: no trešā tirdzniecības perioda, kas sāksies 2013. gadā, kvotu izsoles būs galvenais paņēmiens, nevis izņēmums (1). Turklāt no 2012. gada jāizsola 15 % aviācijas nozares kvotu (2). Komisijas uzdevums bija pieņemt regulu par kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem (3). Komisija pieņēma minēto regulu (“Izsoļu regulu”) 2010. gada 12. novembrī (4).

Izsoļu regulas 24. un 26. pants paredz, ka Komisija un dalībvalstis izmanto kopīgas iepirkuma procedūras, lai ieceltu vienoto izsoles uzraugu (“VIU”) un kopīgās izsoles platformas (“KIP”).

Kopīgās iepirkuma procedūras VIU un KIP iecelšanai tiks rīkotas atbilstīgi 91. panta 1. punkta trešajai daļai Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (“Finanšu regula”) (5), un 125.c pantam Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (“Īstenošanas noteikumi”) (6).

Saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 125.c panta trešo daļu Komisijai un dalībvalstīm jāvienojas par praktisko darba kārtību kopīga iepirkuma organizēšanā. Komisija un dalībvalstis noteiks praktisko darba kārtību kopīga iepirkuma organizēšanā, izmantojot kopīga iepirkuma vienošanos VIU iecelšanai un atsevišķu kopīga iepirkuma vienošanos KIP iecelšanai.

2.   Regulēta tirgus kā izsoles platformas iepirkums saskaņā ar Izsoļu regulu

Izsoļu regula (7) paredz, ka izsoles var rīkot tikai regulēts tirgus, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu par finanšu instrumentu tirgiem (“DpFIT”) (8). Šāda regulēta tirgus iepirkums jāveic atbilstīgi publiskā iepirkuma procedūrām, kurās tiek ievēroti Savienības tiesību akti.

Gadījumos, kad saskaņā ar Izsoļu regulas 26. pantu dalībvalstis iepirkuma procedūrā ieceļ regulēto tirgu, rīkojoties kopīgi ar Komisiju atbilstoši Finanšu regulas 91. panta 1. punkta trešajai daļai, iepirkuma procesā izmanto procedūras noteikumus, kas attiecas uz Komisiju, saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 125.c panta pirmo daļu.

Gadījumos, kad saskaņā ar Izsoļu regulas 30. pantu dalībvalstis rīko iepirkumu savas izsoles platformas iecelšanai, tām jāizmanto atlases procedūra, kurā tiek ievēroti atbilstīgie Savienības un pašas valsts publiskā iepirkuma tiesību akti. Vācija, Polija un Apvienotā Karaliste ir nolēmušas iecelt savas izsoles platformas.

Atkarībā no tā, kā attiecīgā valsts ir transponējusi DpFIT savos tiesību aktos, iespējams, dalībvalstīm nāksies grozīt savus tiesību aktus, ar kuriem transponēta DpFIT, lai šo valstu teritorijā reģistrētie regulētie tirgi (un to tirgus operatori (9)) varētu saņemt atļauju Izsoļu regulas 4. panta 2. un 3. punktā minēto izsolāmo produktu izsolīšanai. Izsoļu regulas 35. panta 4. punkts neparedz dalībvalstij pienākumu grozīt savus tiesību aktus, ar ko transponēta DpFIT, lai šo valstu teritorijā reģistrētie regulētie tirgi (un to tirgus operatori) varētu saņemt atļauju Izsoļu regulā minēto izsolāmo produktu izsolīšanai.

Finanšu regulas 97. panta 1. punkts paredz, ka dalībvalstu un Komisijas kopīgam izsoles platformu iepirkumam saskaņā ar Izsoļu regulas 26. panta 1. un 2. punktu līgumu slēgšanas tiesības saskaņā ar piedāvājuma saturam piemērojamajiem kritērijiem piešķir pēc tam, kad atbilstīgi atlases kritērijiem ir pārbaudīta to saimnieciskās darbības subjektu spēja, kuri nav izslēgti pēc izslēgšanas kritērijiem. Turklāt saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 135. panta 3. punktu jebkuram pretendentam vai kandidātam var prasīt, lai tas pierāda, ka viņam ir atļauts izpildīt līgumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ko cita starpā apliecina ar zvērestu apliecināts paziņojums vai apliecība, vai īpaši izteikts pilnvarojums. Tas var attiekties arī uz regulēta tirgus atļaujas pierādīšanu izsolāmo produktu izsolīšanai. Konkrētas prasības par to, kādi apliecinājumi vajadzīgi, lai izpildītu Īstenošanas noteikumu 135. panta 3. punktu, un šo apliecinājumu iesniegšanas termiņi tiks precizēti dokumentos par uzaicinājumu uz konkursu, kas minēti Finanšu regulas 92. pantā un ko Komisija publicēs Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša S sērijā tīmekļa vietnē http://ted.europa.eu/TED/main/HomePage.do (10). Taču nav izslēgts, ka kandidātiem vai pretendentiem apliecinājumi būs jāiesniedz piedāvājumu vai līdzdalības pieprasījumu iesniegšanas termiņā, kā minēts Īstenošanas noteikumu 140. pantā.

Lai varētu iesniegt piedāvājumu atbilstīgi 135. panta 3. punktam, pietiek, ja kandidāti vai pretendenti ir saņēmuši regulēta tirgus atļauju vienā dalībvalstī. Par to, ciktāl ir īstenots Izsoļu regulas 35. panta 4. punkts, dalībvalstu iestādēs jāpārliecinās pašiem kandidātiem vai pretendentiem.

3.   Citu Izsoļu regulas noteikumu īstenošana dalībvalstīs attiecībā uz regulēta tirgus iecelšanu par izsoles platformu

Dalībvalstīm vajadzības gadījumā jāgroza valsts tiesību akti arī tādēļ, lai īstenotu Izsoļu regulas 36. panta 1. punktu un 43. pantu par tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumiem, Izsoļu regulas 55. panta 1., 3. un 4. punktu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, teroristu finansēšanas vai noziedzīgu darbību noteikumiem un Izsoļu regulas 64. panta 2. punktu par ārpustiesas mehānisma nodrošināšanas noteikumiem regulētā tirgū.

Šo pantu īstenošana dalībvalstīs, kur reģistrēts regulētais tirgus (vai tā tirgus operators), kas iecelts par izsoles platformu, neattiecas uz lēmumu piešķirt līguma slēgšanas tiesības kopīgā iepirkuma procedūrā, kas rīkota izsoles platformas iecelšanai, bet tā var būt piemērota prasība no procedūras izrietošā līguma noslēgšanai. Ja līguma izpilde nav iespējama tāpēc, ka dalībvalstī, kur reģistrēts regulētais tirgus (vai tā tirgus operators), kas iecelts par izsoles platformu, nav īstenoti minētie noteikumi, līgumu var lauzt.

Taču ja minēto pantu īstenošana dalībvalstīs uzliek pienākumu izsoles platformai izmantot noteiktu spēju, nav izslēgts, ka izsoles platformai var prasīt pierādīt vajadzīgo spēju konkursa pieteikumā vai līdzdalības pieprasījumā neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts, kur izsoles platforma atrodas, ir pabeigusi Izsoļu regulas attiecīgā panta īstenošanu valsts tiesību aktos. Piemēram, Izsoļu regulas 55. panta 4. punkts cita starpā paredz: dalībvalstīm jānodrošina, lai dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas izsoles platforma, attiecīgajai izsoles platformai piemēro valsts normatīvos aktus, ar kuriem transponē 34. panta 1. punktu Direktīvā 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (11) (“AML direktīva”). Valsts pasākumos, ar kuriem transponē AML direktīvas 34. panta 1. punktu, jāparedz tas, lai dalībvalsts nodrošinātu, ka attiecīgā izsoles platforma ievieš atbilstīgus un piemērotus pasākumus un procedūras, lai novērstu un nepieļautu tādu darījumu īstenošanu, kuri ir saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finansēšanu. Izsoles platformai var prasīt savā piedāvājumā vai līdzdalības pieprasījumā pierādīt spēju ieviest šādus pasākumus un procedūras. Par to, ciktāl ir īstenots Izsoļu regulas 36. panta 1. punkts, 43. pants, 55. panta 1. punkts, 55. panta 3. punkts, 55. panta 4. punkts un 64. panta 2. punkts, dalībvalstu iestādēs jāpārliecinās pašiem kandidātiem vai pretendentiem.

4.   Saraksts ar īstenošanu dalībvalstīs

Saraksts ar dalībvalstīm, kas ir informējušas Komisiju par to, ka tās ir grozījušas vai groza valsts tiesību aktus, kā izklāstīts 2. un 3. iedaļā, tostarp orientējošs laika grafiks tiks publicēts http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/auctioning_en.htm. Saraksts tiek veidots tāpēc, lai kandidātiem vai pretendentiem sniegtu informāciju par to, kā dažādu dalībvalstu jurisdikcijās tiek īstenots Izsoļu regulas 35. pants, 36. panta 1. punkts, 43. pants, 55. panta 1. punkts, 55. panta 3. punkts, 55. panta 4. punkts un 64. panta 2. punkts. Komisija neuzņemas atbildību par minētā saraksta precizitāti, pilnīgumu vai termiņiem.

5.   Pārredzamības pasākumi saistībā ar dokumentiem, kas attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu VIU un KIP iepirkumam

Finanšu regulas 90. panta 1. punkts paredz, ka paziņojumus par līgumiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV). Konkursa dokumenti ir uzskaitīti Īstenošanas noteikumu 130. panta 1. punktā. Īstenošanas noteikumu 121. pants ļauj izsludināt arī citā veidā, bet to var darīt tikai pēc tam, kad ir publicēts paziņojums OV, un cita veida sludinājumā jāatsaucas uz OV paziņojumu, kurš vienīgais ir autentisks.

Rīkojot kopīgu iepirkumu VIU iecelšanai saskaņā ar Izsoļu regulas 24. pantu un KIP iecelšanai saskaņā ar Izsoļu regulas 26. pantu, dokumentos, kas attiecas uz uzaicinājumu un konkursu, minēti Finanšu regulas 92. pantā un precīzāk raksturoti Īstenošanas noteikumu 130. pantā, būs sensitīva tirgu ietekmējoša informācija. Saskaņā ar kopīga iepirkuma vienošanos Komisijai jāsniedz šī informācija dalībvalstīm.

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu visu tirgus dalībnieku piekļuvi šai informācijai, Komisija plāno publicēt svarīgākos dokumentu projektus, kas attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu VIU un KIP iecelšanai, tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/auctioning_en.htm vienlaicīgi ar šo dokumentu nosūtīšanu dalībvalstīm. Līdz publicēšanai OV publiskotie dokumenti projekti var tikt grozīti, tostarp būtiski grozīti. Ar uzaicinājumu uz konkursu saistīto dokumentu projektu publiskošana nav publikācija vai izsludināšana Finanšu regulas 90. panta 1. punkta vai Īstenošanas noteikumu 118., 119. un 120. panta nozīmē; tāpat arī šī informācija nav saistoša Komisijai vai dalībvalstīm, kas piedalās kopīgajos iepirkumos. Autentiski ir tikai paziņojumi un saistītie dokumenti, kas attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu, kuri publicēti OV – Īstenošanas noteikumu 121. panta pirmās daļas nozīmē.

---

(1)  10. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvā 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(2)  3.c panta 1. punkts un 3.d panta 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvā 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(3)  Grozītās Direktīvas 2003/87/EK 3.d panta 3 punkts un 10. panta 4. punkts.

(4)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.).

(5)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(6)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

(7)  Sk. Izsoļu regulas 35. panta 1. punktu.

(8)  4. panta 1. punkta 14) apakšpunkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2010., 1. lpp.).

(9)  4. panta 1. punkta 13) apakšpunkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2010., 1. lpp.).

(10)  Publikācijām var piekļūt arī http://ec.europa.eu/clima/tenders/index_en.htm

(11)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 26.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/16

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 25. jūlijs

2011/C 220/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4380 |
| JPY | Japānas jena | 112,46 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4534 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88250 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1083 |
| CHF | Šveices franks | 1,1563 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,7715 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,388 |
| HUF | Ungārijas forints | 268,95 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9984 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2485 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4719 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3249 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3599 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,2040 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6619 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7358 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 518,50 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,7399 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2679 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4708 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 258,05 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2737 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,937 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,8354 |
| THB | Taizemes bāts | 42,795 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2311 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7757 |
| INR | Indijas rūpija | 63,8540 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4380

JPY

Japānas jena

112,46

DKK

Dānijas krona

7,4534

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88250

SEK

Zviedrijas krona

9,1083

CHF

Šveices franks

1,1563

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,7715

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,388

HUF

Ungārijas forints

268,95

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

3,9984

RON

Rumānijas leja

4,2485

TRY

Turcijas lira

2,4719

AUD

Austrālijas dolārs

1,3249

CAD

Kanādas dolārs

1,3599

HKD

Hongkongas dolārs

11,2040

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6619

SGD

Singapūras dolārs

1,7358

KRW

Dienvidkorejas vona

1 518,50

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,7399

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2679

HRK

Horvātijas kuna

7,4708

IDR

Indonēzijas rūpija

12 258,05

MYR

Malaizijas ringits

4,2737

PHP

Filipīnu peso

60,937

RUB

Krievijas rublis

39,8354

THB

Taizemes bāts

42,795

BRL

Brazīlijas reāls

2,2311

MXN

Meksikas peso

16,7757

INR

Indijas rūpija

63,8540

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Labojumi

| 26.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/17

---

Labojums uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2011. gada daudzgadu darba programmas piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007.–2013. gadam

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 187, 2011. gada 28. jūnijs
  )

2011/C 220/04

Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts paziņo par labojumu uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par projektiem Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS) jomā saskaņā ar daudzgadu darba programmu Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007.–2013. gadam, kas publicēts OV C 187, 2011. gada 28. jūnijā, 13. lpp.

Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus labotais teksts ir publicēts:

http://tentea.ec.europa.eu/en/apply_for_funding/follow_the_funding_process/calls_for_proposals_2011.htm

---