# Jurnalul Oficial C 195/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.195.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 195 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 542 iulie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.195.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 195

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 542 iulie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Curtea de Conturi |
| 2011/C 195/01 | Avizul nr. 4/2011 referitor la Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii în domeniul achizițiilor publice [prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) TFUE] | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Curtea de Conturi

2011/C 195/01

Avizul nr. 4/2011 referitor la Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii în domeniul achizițiilor publice [prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) TFUE]

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) TFUE]

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Curtea de Conturi

| 2.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 195/1

---

AVIZUL NR. 4/2011

referitor la Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii în domeniul achizițiilor publice

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) TFUE]

2011/C 195/01

Curtea salută această ocazie de a contribui la dezbaterea publică prilejuită de Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii Uniunii Europene în domeniul achizițiilor publice, atât în calitatea sa de auditor extern al bugetului Uniunii Europene, cât și în calitatea de instituție publică aflată, la rândul său, în rolul de autoritate contractantă.

Experiența Curții în auditul achizițiilor publice sugerează că problemele recurente de neconformitate sunt legate de punerea în aplicare deficitară a normelor existente și că este în continuare necesar să se aducă îmbunătățiri semnificative la acest nivel.

Curtea dorește să remarce caracterul ambițios al cărții verzi în ceea ce privește obiectivele, care sunt foarte numeroase și uneori contradictorii. Având în vedere această abundență, va fi necesar să se facă o alegere motivată, dat fiind că sporirea costurilor și a complexității poate atrage o serie de riscuri suplimentare pentru raportul costuri/beneficii și pentru respectarea legislației.

Curtea dorește să remarce că se pot aduce anumite îmbunătățiri în vederea reducerii sarcinii administrative atât a autorităților contractante, cât și a întreprinderilor, însă astfel de demersuri nu ar trebui să se facă în detrimentul unor principii fundamentale precum accesul egal, concurența loială și utilizarea eficientă a fondurilor publice. Anumite lacune sau zone obscure sau ambigue din cadrul legislativ actual comportă riscuri pentru securitatea juridică a tuturor operatorilor, precum și pentru integritatea procedurilor, ceea ce semnalează eventuala necesitate de a da o formă mai precisă și mai clară normelor.

CURTEA DE CONTURI A UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 287 alineatul (4),

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii Uniunii Europene în domeniul achizițiilor publice (1),

întrucât:

Comisia a lansat, pe baza unei cărți verzi, o consultare publică amplă privind modernizarea politicii Uniunii Europene în domeniul achizițiilor publice, vizând alinierea acestei politici cu Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii (2).

Experiența Curții în auditul achizițiilor publice sugerează că problemele recurente de neconformitate (3), care generează erori semnificative afectând legalitatea și regularitatea operațiunilor financiare, sunt legate de punerea în aplicare deficitară a normelor existente și că este în continuare necesar să se aducă îmbunătățiri semnificative la acest nivel.

Curtea salută totuși această ocazie de a contribui la dezbatere și de a-și împărtăși experiența în domeniu, atât în calitatea sa de auditor extern al bugetului Uniunii Europene, cât și în calitatea de instituție publică aflată, la rândul său, în rolul de autoritate contractantă,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

Stabilirea unor obiective clare și realiste

| 1. | Curtea menționează că strategia Europa 2020 susține că achizițiile publice ar trebui (a) să îmbunătățească condițiile-cadru, astfel încât să permită întreprinderilor să inoveze, utilizând la maximum politicile care vizează cererea; (b) să sprijine tranziția către o economie eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și cu emisii reduse de dioxid de carbon, de exemplu prin încurajarea unei utilizări mai extinse a achizițiilor publice ecologice; și (c) să îmbunătățească mediul de afaceri, în special pentru întreprinderile mijlocii inovatoare; în plus, strategia Europa 2020 subliniază că politica de achiziții publice trebuie să asigure utilizarea cât mai eficientă a fondurilor publice, iar piețele de achiziții trebuie menținute deschise în întreaga UE. Curtea remarcă, de asemenea, că obiectivele menționate anterior sunt completate sau explicate de cartea verde, în care se afirmă că normele de achiziții publice ar trebui: (a) să eficientizeze cheltuielile publice prin generarea unei concurențe cât mai puternice posibil și prin raționalizarea procedurilor de achiziții publice cu ajutorul unor măsuri de simplificare adaptate, care să răspundă necesităților specifice ale autorităților contractante; (b) să permită celor cărora li se aplică normele să utilizeze mai eficient achizițiile publice în favoarea îndeplinirii unor obiective comune în folosul societății, cum ar fi protecția mediului, promovarea inovării și a incluziunii sociale și asigurarea celor mai bune condiții posibile de furnizare a unor servicii publice de înaltă calitate; (c) să prevină și să combată corupția și favoritismul; (d) să abordeze problema sporirii accesului întreprinderilor europene pe piețele din țările terțe; și (e) să asigure o mai bună securitate juridică pentru autoritățile contractante și pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

1.

Curtea menționează că strategia Europa 2020 susține că achizițiile publice ar trebui (a) să îmbunătățească condițiile-cadru, astfel încât să permită întreprinderilor să inoveze, utilizând la maximum politicile care vizează cererea; (b) să sprijine tranziția către o economie eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și cu emisii reduse de dioxid de carbon, de exemplu prin încurajarea unei utilizări mai extinse a achizițiilor publice ecologice; și (c) să îmbunătățească mediul de afaceri, în special pentru întreprinderile mijlocii inovatoare; în plus, strategia Europa 2020 subliniază că politica de achiziții publice trebuie să asigure utilizarea cât mai eficientă a fondurilor publice, iar piețele de achiziții trebuie menținute deschise în întreaga UE. Curtea remarcă, de asemenea, că obiectivele menționate anterior sunt completate sau explicate de cartea verde, în care se afirmă că normele de achiziții publice ar trebui: (a) să eficientizeze cheltuielile publice prin generarea unei concurențe cât mai puternice posibil și prin raționalizarea procedurilor de achiziții publice cu ajutorul unor măsuri de simplificare adaptate, care să răspundă necesităților specifice ale autorităților contractante; (b) să permită celor cărora li se aplică normele să utilizeze mai eficient achizițiile publice în favoarea îndeplinirii unor obiective comune în folosul societății, cum ar fi protecția mediului, promovarea inovării și a incluziunii sociale și asigurarea celor mai bune condiții posibile de furnizare a unor servicii publice de înaltă calitate; (c) să prevină și să combată corupția și favoritismul; (d) să abordeze problema sporirii accesului întreprinderilor europene pe piețele din țările terțe; și (e) să asigure o mai bună securitate juridică pentru autoritățile contractante și pentru întreprinderi.

| 2. | Curtea observă că eventuala existență a unor conflicte între diversele obiective prevăzute de cartea verde pentru reformă este un lucru de care Comisia este conștientă și că aceste obiective diferite „se traduc prin opțiuni politice divergente, ceea ce va necesita o alegere motivată într-o etapă ulterioară”. Curtea este de părere că această remarcă a Comisiei prezintă o importanță deosebită pentru succesul procesului care a fost lansat și consideră că este esențial ca aceasta să definească mai întâi în mod clar și distinct care sunt obiectivele pe care le urmărește și apoi să le formuleze cu precizie sau chiar, în măsura posibilului, să le stabilească într-o ordine a priorităților. Curtea remarcă, în această privință, că introducerea unor obiective noi în politica UE din domeniul achizițiilor publice, așa cum sunt prevăzute în strategia Europa 2020, poate conduce la o mai mare complexitate a cadrului juridic și, prin urmare, la dificultăți suplimentare în ceea ce privește îndeplinirea altor obiective stabilite de reformă, cum ar fi asigurarea unei mai bune securități juridice pentru autoritățile contractante și pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

2.

Curtea observă că eventuala existență a unor conflicte între diversele obiective prevăzute de cartea verde pentru reformă este un lucru de care Comisia este conștientă și că aceste obiective diferite „se traduc prin opțiuni politice divergente, ceea ce va necesita o alegere motivată într-o etapă ulterioară”. Curtea este de părere că această remarcă a Comisiei prezintă o importanță deosebită pentru succesul procesului care a fost lansat și consideră că este esențial ca aceasta să definească mai întâi în mod clar și distinct care sunt obiectivele pe care le urmărește și apoi să le formuleze cu precizie sau chiar, în măsura posibilului, să le stabilească într-o ordine a priorităților. Curtea remarcă, în această privință, că introducerea unor obiective noi în politica UE din domeniul achizițiilor publice, așa cum sunt prevăzute în strategia Europa 2020, poate conduce la o mai mare complexitate a cadrului juridic și, prin urmare, la dificultăți suplimentare în ceea ce privește îndeplinirea altor obiective stabilite de reformă, cum ar fi asigurarea unei mai bune securități juridice pentru autoritățile contractante și pentru întreprinderi.

| 3. | Curtea subliniază că modalitățile utilizate pentru îndeplinirea obiectivelor prevăzute, deși adecvate pentru unele dintre acestea, pot genera efecte adverse asupra atingerii altor obiective. În această privință trebuie să se menționeze faptul că generalizarea procedurilor de negociere avută în vedere de cartea verde, deși constituie un instrument util care ar putea contribui la deschiderea piețelor și la sporirea eficienței procedurale, poate antrena efecte negative pentru îndeplinirea obiectivului de prevenire a fraudei și a corupției, prin aceea că acordă autorităților contractante o mai mare putere discreționară. În același mod, extinderea instrumentului achizițiilor publice în comun, care vizează în principal realizarea de economii la nivelul timpului și al costurilor pe care le-ar implica organizarea de către autoritățile contractante a mai multor proceduri de atribuire, nu este ușor de conciliat cu măsura propusă de a subdiviza procedurile de atribuire în mai multe loturi, astfel încât să se faciliteze accesul întreprinderilor mici și mijlocii la achizițiile publice. |
| --- | --- |

3.

Curtea subliniază că modalitățile utilizate pentru îndeplinirea obiectivelor prevăzute, deși adecvate pentru unele dintre acestea, pot genera efecte adverse asupra atingerii altor obiective. În această privință trebuie să se menționeze faptul că generalizarea procedurilor de negociere avută în vedere de cartea verde, deși constituie un instrument util care ar putea contribui la deschiderea piețelor și la sporirea eficienței procedurale, poate antrena efecte negative pentru îndeplinirea obiectivului de prevenire a fraudei și a corupției, prin aceea că acordă autorităților contractante o mai mare putere discreționară. În același mod, extinderea instrumentului achizițiilor publice în comun, care vizează în principal realizarea de economii la nivelul timpului și al costurilor pe care le-ar implica organizarea de către autoritățile contractante a mai multor proceduri de atribuire, nu este ușor de conciliat cu măsura propusă de a subdiviza procedurile de atribuire în mai multe loturi, astfel încât să se faciliteze accesul întreprinderilor mici și mijlocii la achizițiile publice.

| 4. | Măsurile legislative care ar trebui adoptate pentru a îndeplini unul dintre obiectivele stabilite pot produce efecte adverse asupra îndeplinirii altor obiective. Curtea subliniază, în această privință, că nu este suficient doar să se analizeze riscurile legate de introducerea unei măsuri legislative noi și să se identifice mijlocele de a le reduce. Riscurile trebuie să fie și evaluate din punctul de vedere al gravității și al probabilității lor de a se concretiza și, dacă mijloacele de a le reduce sunt disproporționate, trebuie să se studieze soluții alternative. |
| --- | --- |

4.

Măsurile legislative care ar trebui adoptate pentru a îndeplini unul dintre obiectivele stabilite pot produce efecte adverse asupra îndeplinirii altor obiective. Curtea subliniază, în această privință, că nu este suficient doar să se analizeze riscurile legate de introducerea unei măsuri legislative noi și să se identifice mijlocele de a le reduce. Riscurile trebuie să fie și evaluate din punctul de vedere al gravității și al probabilității lor de a se concretiza și, dacă mijloacele de a le reduce sunt disproporționate, trebuie să se studieze soluții alternative.

| 5. | Nu este sarcina Curții să pună sub semnul întrebării obiectivele politicii pe care le urmărește Comisia prin procesul de reformă lansat. Curtea dorește să reamintească însă că, indiferent care sunt aceste obiective, ele nu trebuie să afecteze nici obiectivele fundamentale ale cadrului juridic pentru achizițiile publice, și anume respectarea principiilor nediscriminării, egalității de tratament și transparenței, nici obținerea, atât pentru autoritățile contractante, cât și pentru contribuabili, a unui raport optim între rezultatele procedurilor de achiziții publice și timpul și banii publici investiți. Curtea acordă, în acest context, o importanță deosebită îndeplinirii obiectivului securității juridice, care presupune stabilitatea cadrului juridic ce reglementează achizițiile publice. Prin urmare, în opinia sa, orice reforme care ar urma să fie introduse ar trebui să se întemeieze pe nevoi stringente care să le justifice. |
| --- | --- |

5.

Nu este sarcina Curții să pună sub semnul întrebării obiectivele politicii pe care le urmărește Comisia prin procesul de reformă lansat. Curtea dorește să reamintească însă că, indiferent care sunt aceste obiective, ele nu trebuie să afecteze nici obiectivele fundamentale ale cadrului juridic pentru achizițiile publice, și anume respectarea principiilor nediscriminării, egalității de tratament și transparenței, nici obținerea, atât pentru autoritățile contractante, cât și pentru contribuabili, a unui raport optim între rezultatele procedurilor de achiziții publice și timpul și banii publici investiți. Curtea acordă, în acest context, o importanță deosebită îndeplinirii obiectivului securității juridice, care presupune stabilitatea cadrului juridic ce reglementează achizițiile publice. Prin urmare, în opinia sa, orice reforme care ar urma să fie introduse ar trebui să se întemeieze pe nevoi stringente care să le justifice.

| 6. | Cu toate că nu este de competența sa să se pronunțe cu privire la măsura în care ar trebui să se dea o mai bună utilizare procedurilor de achiziții publice astfel încât acestea să vină în sprijinul altor politici și al altor obiective în folosul societății (cum ar fi protecția mediului, eficientizarea utilizării energiei și combaterea efectelor schimbărilor climatice, promovarea inovării și a incluziunii sociale), Curtea consideră că introducerea unui număr mai mare de condiții pentru legalitatea unei proceduri de achiziții publice poate duce la creșterea costurilor și a complexității, antrenând astfel o serie de riscuri suplimentare pentru raportul costuri/beneficii și pentru respectarea legislației. În plus, Curtea precizează că normele actuale, inclusiv conceptul de „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”, oferă un anumit grad de libertate de acțiune care permite acoperirea elementelor calitative și de termen lung (ca, de exemplu, ciclul de viață și costurile operaționale) și pot fi astfel utilizate, încât să se reducă influența criteriului prețului, fără a elimina necesitatea de a fundamenta deciziile pe baza raportului preț/calitate. |
| --- | --- |

6.

Cu toate că nu este de competența sa să se pronunțe cu privire la măsura în care ar trebui să se dea o mai bună utilizare procedurilor de achiziții publice astfel încât acestea să vină în sprijinul altor politici și al altor obiective în folosul societății (cum ar fi protecția mediului, eficientizarea utilizării energiei și combaterea efectelor schimbărilor climatice, promovarea inovării și a incluziunii sociale), Curtea consideră că introducerea unui număr mai mare de condiții pentru legalitatea unei proceduri de achiziții publice poate duce la creșterea costurilor și a complexității, antrenând astfel o serie de riscuri suplimentare pentru raportul costuri/beneficii și pentru respectarea legislației. În plus, Curtea precizează că normele actuale, inclusiv conceptul de „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”, oferă un anumit grad de libertate de acțiune care permite acoperirea elementelor calitative și de termen lung (ca, de exemplu, ciclul de viață și costurile operaționale) și pot fi astfel utilizate, încât să se reducă influența criteriului prețului, fără a elimina necesitatea de a fundamenta deciziile pe baza raportului preț/calitate.

| 7. | Curtea înțelege faptul că se poate acorda o atenție specială accesului întreprinderilor mici și mijlocii la achizițiile publice. În general, a observat un nivel scăzut de reacție a acestora la procedurile de atribuire, precum și o distribuție neuniformă la nivelul Uniunii Europene. Accesul insuficient la informații și costurile administrative reprezintă obstacole considerabile în calea participării lor efective. Punerea la dispoziție de formări și de informații în domeniu sau crearea unor birouri regionale de asistență ar putea încuraja participarea întreprinderilor mijlocii. Totuși, Curtea nu este în favoarea obligării ofertantului câștigător la subcontractarea unei părți din contractul principal, deoarece dificultățile juridice și practice pe care le-ar atrage astfel de prevederi ar anula efectul avantajelor pe care acestea le-ar aduce. |
| --- | --- |

7.

Curtea înțelege faptul că se poate acorda o atenție specială accesului întreprinderilor mici și mijlocii la achizițiile publice. În general, a observat un nivel scăzut de reacție a acestora la procedurile de atribuire, precum și o distribuție neuniformă la nivelul Uniunii Europene. Accesul insuficient la informații și costurile administrative reprezintă obstacole considerabile în calea participării lor efective. Punerea la dispoziție de formări și de informații în domeniu sau crearea unor birouri regionale de asistență ar putea încuraja participarea întreprinderilor mijlocii. Totuși, Curtea nu este în favoarea obligării ofertantului câștigător la subcontractarea unei părți din contractul principal, deoarece dificultățile juridice și practice pe care le-ar atrage astfel de prevederi ar anula efectul avantajelor pe care acestea le-ar aduce.

Clarificarea cadrului juridic și ușurarea sarcinii administrative

| 8. | Curtea consideră că este necesară rafinarea anumitor concepte și a anumitor noțiuni de bază, astfel încât să se amelioreze gradul de securitate juridică pentru autoritățile contractante și întreprinderi. Normele pot fi simplificate, dar și clarificate grație unui cadru mai complet și mai detaliat. |
| --- | --- |

8.

Curtea consideră că este necesară rafinarea anumitor concepte și a anumitor noțiuni de bază, astfel încât să se amelioreze gradul de securitate juridică pentru autoritățile contractante și întreprinderi. Normele pot fi simplificate, dar și clarificate grație unui cadru mai complet și mai detaliat.

| 9. | În opinia Curții, noul cadru juridic ar trebui să încorporeze „norme” care să derive din jurisprudența Uniunii Europene. De altfel, multe dintre propunerile incluse în cartea verde decurg din hotărârile pronunțate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene sau de Tribunal. Curtea este de părere că autoritățile contractante au nevoie de îndrumări precise bazate pe norme care să fie ușor accesibile tuturor. În această privință, este însă necesar să se procedeze la realizarea unei analize de către Comisie înainte de a integra în corpusul juridic referitor la achizițiile publice eventuale „norme" noi derivate din jurisprudența Curții de Justiție. |
| --- | --- |

9.

În opinia Curții, noul cadru juridic ar trebui să încorporeze „norme” care să derive din jurisprudența Uniunii Europene. De altfel, multe dintre propunerile incluse în cartea verde decurg din hotărârile pronunțate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene sau de Tribunal. Curtea este de părere că autoritățile contractante au nevoie de îndrumări precise bazate pe norme care să fie ușor accesibile tuturor. În această privință, este însă necesar să se procedeze la realizarea unei analize de către Comisie înainte de a integra în corpusul juridic referitor la achizițiile publice eventuale „norme" noi derivate din jurisprudența Curții de Justiție.

| 10. | În aprecierea Curții, domeniul de aplicare a directivelor actuale afectează securitatea juridică a tuturor părților, în special în cazurile în care întreprinderile private primesc granturi publice. Curtea consideră că este important să se clarifice domeniul de aplicare în viitoarele norme ale UE referitoare la achizițiile publice și să se evite crearea de confuzii între achizițiile publice și subvenții. În mod similar, ar fi binevenită aducerea de clarificări în ceea ce privește definirea acelor entități care fac obiectul normelor de achiziții publice, precum și a domeniului de aplicare și a criteriilor pentru cooperarea public-public. În plus, ar fi posibilă reexaminarea distincțiilor care se fac în legislație (de exemplu, între contractele de lucrări, de furnizare de bunuri și de servicii), a delimitărilor (serviciile din categoria A și cele din categoria B) sau a excluderilor, în cazul în care acestea sunt considerate inutile. |
| --- | --- |

10.

În aprecierea Curții, domeniul de aplicare a directivelor actuale afectează securitatea juridică a tuturor părților, în special în cazurile în care întreprinderile private primesc granturi publice. Curtea consideră că este important să se clarifice domeniul de aplicare în viitoarele norme ale UE referitoare la achizițiile publice și să se evite crearea de confuzii între achizițiile publice și subvenții. În mod similar, ar fi binevenită aducerea de clarificări în ceea ce privește definirea acelor entități care fac obiectul normelor de achiziții publice, precum și a domeniului de aplicare și a criteriilor pentru cooperarea public-public. În plus, ar fi posibilă reexaminarea distincțiilor care se fac în legislație (de exemplu, între contractele de lucrări, de furnizare de bunuri și de servicii), a delimitărilor (serviciile din categoria A și cele din categoria B) sau a excluderilor, în cazul în care acestea sunt considerate inutile.

| 11. | Curtea estimează că paleta existentă de opțiuni procedurale stabilite în directive este, per ansamblu, satisfăcătoare. Este important să se evite procedurile care ar putea avea drept efect discriminarea și diminuarea transparenței sau care ar putea submina principiul concurenței loiale și efective. Din acest punct de vedere, este clar că procedurile accelerate, precum și eventuala utilizare generalizată a procedurii de negociere comportă riscuri ridicate, pentru controlul cărora ar putea să se dovedească necesar un efort disproporționat. Pe de altă parte, este important ca, atunci când se alege una dintre procedurile de achiziții publice, să se țină seama de structura ofertei și de caracteristicile pieței. De exemplu, recurgerea la procedura deschisă poate să nu fie alternativa adecvată atunci când concurența este redusă de facto din diverse cauze (specificații tehnice, drepturi de exclusivitate, obligativitatea deținerii unor aprobări, structura piețelor anumitor bunuri, situația pieței locale etc.). |
| --- | --- |

11.

Curtea estimează că paleta existentă de opțiuni procedurale stabilite în directive este, per ansamblu, satisfăcătoare. Este important să se evite procedurile care ar putea avea drept efect discriminarea și diminuarea transparenței sau care ar putea submina principiul concurenței loiale și efective. Din acest punct de vedere, este clar că procedurile accelerate, precum și eventuala utilizare generalizată a procedurii de negociere comportă riscuri ridicate, pentru controlul cărora ar putea să se dovedească necesar un efort disproporționat. Pe de altă parte, este important ca, atunci când se alege una dintre procedurile de achiziții publice, să se țină seama de structura ofertei și de caracteristicile pieței. De exemplu, recurgerea la procedura deschisă poate să nu fie alternativa adecvată atunci când concurența este redusă de facto din diverse cauze (specificații tehnice, drepturi de exclusivitate, obligativitatea deținerii unor aprobări, structura piețelor anumitor bunuri, situația pieței locale etc.).

| 12. | În opinia Curții, cartea verde semnalează în mod corect o serie de lacune existente în cadrul juridic, care pot comporta riscuri pentru securitatea juridică, în special în faza de executare a contractelor. Curtea consideră că este necesar ca în cadrul juridic al UE să se introducă clarificări pe baza jurisprudenței Curții de Justiție, astfel încât să se reglementeze cazul „modificărilor substanțiale” care se aduc unui contract aflat în vigoare, precum și cazul modificărilor privind contractantul și cel al rezilierii contractelor. În astfel de cazuri însă, atunci când ar trebui să fie organizată o nouă procedură de atribuire, nu există niciun motiv care să justifice alegerea unei proceduri mai flexibile. De asemenea, normele de achiziții publice ar trebui să permită autorităților contractante să limiteze până la un anumit punct posibilitatea de subcontractare, astfel încât să se evite dificultățile de ordin juridic și practic care pot rezulta atunci când o mare proporție din contract sau întregul contract este executat în întregime de către subcontractanți. |
| --- | --- |

12.

În opinia Curții, cartea verde semnalează în mod corect o serie de lacune existente în cadrul juridic, care pot comporta riscuri pentru securitatea juridică, în special în faza de executare a contractelor. Curtea consideră că este necesar ca în cadrul juridic al UE să se introducă clarificări pe baza jurisprudenței Curții de Justiție, astfel încât să se reglementeze cazul „modificărilor substanțiale” care se aduc unui contract aflat în vigoare, precum și cazul modificărilor privind contractantul și cel al rezilierii contractelor. În astfel de cazuri însă, atunci când ar trebui să fie organizată o nouă procedură de atribuire, nu există niciun motiv care să justifice alegerea unei proceduri mai flexibile. De asemenea, normele de achiziții publice ar trebui să permită autorităților contractante să limiteze până la un anumit punct posibilitatea de subcontractare, astfel încât să se evite dificultățile de ordin juridic și practic care pot rezulta atunci când o mare proporție din contract sau întregul contract este executat în întregime de către subcontractanți.

| 13. | În aprecierea Curții, simplificarea sarcinii administrative prin prevederea unor măsuri precum prezentarea și verificarea documentației numai în ceea ce privește candidații preselectați, declarațiile pe proprie răspundere (ale ofertanților), relaxarea cerințelor în ceea ce privește dovedirea capacității financiare ar aduce beneficii atât operatorilor economici (în special întreprinderile mici și mijlocii), cât și autorităților contractante. Alte măsuri care să reducă sarcina administrativă și să răspundă mai eficient nevoilor autorităților contractante ar putea include achiziția simplificată la cel mai scăzut preț în cazul așa-numitelor „bunuri și servicii comerciale”, o mai mare flexibilitate la examinarea criteriilor de selecție și de atribuire, recurgerea, în special pentru autoritățile contractante de mici dimensiuni, la anumite proceduri deja disponibile (organismele centrale de achiziție, acordurile-cadru) sau crearea unor instrumente mai flexibile, cum ar fi utilizarea, sub un anumit prag, a procedurii de negociere în asociere cu comparația cu valori de referință. Totuși, o prea mare flexibilitate în cadrul procedurilor ar putea antrena anumite riscuri de abuz și discriminare. |
| --- | --- |

13.

În aprecierea Curții, simplificarea sarcinii administrative prin prevederea unor măsuri precum prezentarea și verificarea documentației numai în ceea ce privește candidații preselectați, declarațiile pe proprie răspundere (ale ofertanților), relaxarea cerințelor în ceea ce privește dovedirea capacității financiare ar aduce beneficii atât operatorilor economici (în special întreprinderile mici și mijlocii), cât și autorităților contractante. Alte măsuri care să reducă sarcina administrativă și să răspundă mai eficient nevoilor autorităților contractante ar putea include achiziția simplificată la cel mai scăzut preț în cazul așa-numitelor „bunuri și servicii comerciale”, o mai mare flexibilitate la examinarea criteriilor de selecție și de atribuire, recurgerea, în special pentru autoritățile contractante de mici dimensiuni, la anumite proceduri deja disponibile (organismele centrale de achiziție, acordurile-cadru) sau crearea unor instrumente mai flexibile, cum ar fi utilizarea, sub un anumit prag, a procedurii de negociere în asociere cu comparația cu valori de referință. Totuși, o prea mare flexibilitate în cadrul procedurilor ar putea antrena anumite riscuri de abuz și discriminare.

| 14. | În ceea ce privește integritatea procedurilor, Curtea este conștientă că achizițiile publice constituie o zonă de risc, unde se pot manifesta în orice etapă comportamente și practici neloiale, cum ar fi conflictele de interese, favoritismul, frauda și corupția, care au capacitatea de a denatura concurența și de a descuraja ofertanții. Pentru a combate aceste riscuri, este necesar să se depună eforturi comune la nivelul UE și la nivel național. Clarificarea la nivelul UE a anumitor definiții (precum cele pentru „conflict de interese” sau pentru „gravă abatere profesională”) și introducerea unor măsuri prin care să se prevină, să se detecteze și să se descurajeze practicile neloiale (măsuri precum cursuri de formare, declarațiile pe proprie răspundere, codurile de conduită, sancțiunile automate, protecția informatorilor, schimbul de informații între statele membre cu privire la excluderea ofertanților „incorecți” etc.) ar putea aduce o contribuție importantă la instituirea unui cadru european al achizițiilor publice în care se poate evolua în condiții egale. |
| --- | --- |

14.

În ceea ce privește integritatea procedurilor, Curtea este conștientă că achizițiile publice constituie o zonă de risc, unde se pot manifesta în orice etapă comportamente și practici neloiale, cum ar fi conflictele de interese, favoritismul, frauda și corupția, care au capacitatea de a denatura concurența și de a descuraja ofertanții. Pentru a combate aceste riscuri, este necesar să se depună eforturi comune la nivelul UE și la nivel național. Clarificarea la nivelul UE a anumitor definiții (precum cele pentru „conflict de interese” sau pentru „gravă abatere profesională”) și introducerea unor măsuri prin care să se prevină, să se detecteze și să se descurajeze practicile neloiale (măsuri precum cursuri de formare, declarațiile pe proprie răspundere, codurile de conduită, sancțiunile automate, protecția informatorilor, schimbul de informații între statele membre cu privire la excluderea ofertanților „incorecți” etc.) ar putea aduce o contribuție importantă la instituirea unui cadru european al achizițiilor publice în care se poate evolua în condiții egale.

Prezentul aviz a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în ședința sa din 26 mai 2011.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Președinte

---

(1)  COM(2011) 15 final din 27 ianuarie 2011.

1

(2)  COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010 și partea I din Concluziile Consiliului din 17 iunie 2010.

2

(3)  Printre exemplele de neconformitate se numără: nerespectarea cerinței de a asigura un nivel adecvat de publicitate și de transparență, atribuirea fără a se asigura condiții concurențiale a contractelor în situații care nu sunt de extremă urgență, aplicarea unor criterii ilegale de selecție sau de atribuire, încălcarea principiului egalității de tratament (prin negocierea cu unul dintre ofertanți în timpul procedurii de atribuire), atribuirea directă a lucrărilor sau a serviciilor suplimentare, ce are drept rezultat depășirea limitelor stabilite prin directive.

3

---