# Euroopan unionin C 259/2011

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2011.259.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 259 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta2. syyskuu 2011 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2011.259.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 259

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta2. syyskuu 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 91. täysistunto 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2011 |
| 2011/C 259/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteiset strategiset puitteet | 1 |
| 2011/C 259/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Valkoinen kirja – yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma | 6 |
| 2011/C 259/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Alue- ja paikallisviranomaisten rooli kestäväpohjaisen vesihallinnon edistämisessä | 13 |
| 2011/C 259/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni | 19 |
| 2011/C 259/05 | Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Ilmastonmuutoskysymysten valtavirtaistaminen ja EU:n tuleva talousarvio | 26 |
| 2011/C 259/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Historiallisten kielivähemmistöjen suojelu ja niiden aseman kehittäminen – Lissabonin sopimus | 31 |
| 2011/C 259/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma | 34 |
| 2011/C 259/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus | 40 |
| 2011/C 259/09 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen | 48 |
| 2011/C 259/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n Life-ohjelman tuleva kehitys | 54 |
| 2011/C 259/11 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Laajentumisstrategia sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmät haasteet | 62 |
| 2011/C 259/12 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n sisäisen turvallisuuden strategia | 70 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

91. täysistunto 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2011

2011/C 259/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteiset strategiset puitteet

1

2011/C 259/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Valkoinen kirja – yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma

6

2011/C 259/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Alue- ja paikallisviranomaisten rooli kestäväpohjaisen vesihallinnon edistämisessä

13

2011/C 259/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni

19

2011/C 259/05

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Ilmastonmuutoskysymysten valtavirtaistaminen ja EU:n tuleva talousarvio

26

2011/C 259/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta Historiallisten kielivähemmistöjen suojelu ja niiden aseman kehittäminen – Lissabonin sopimus

31

2011/C 259/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma

34

2011/C 259/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus

40

2011/C 259/09

Alueiden komitean lausunto aiheesta Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen

48

2011/C 259/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n Life-ohjelman tuleva kehitys

54

2011/C 259/11

Alueiden komitean lausunto aiheesta Laajentumisstrategia sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmät haasteet

62

2011/C 259/12

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n sisäisen turvallisuuden strategia

70

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

91. täysistunto 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2011

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteiset strategiset puitteet”

2011/C 259/01

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitää erittäin tärkeänä lisätä yhteisön tutkimusbudjettia ja toisaalta yhdistää paremmin kansalliset ohjelmat EU:n tutkimuksen puiteohjelmaan. |
| --- | --- |

—

pitää erittäin tärkeänä lisätä yhteisön tutkimusbudjettia ja toisaalta yhdistää paremmin kansalliset ohjelmat EU:n tutkimuksen puiteohjelmaan.

| — | toteaa, että teollinen, yhteiskunnallinen ja ympäristöön liittyvä innovaatio yhdessä palvelualan innovaation kanssa toimivat huomattavana kannustimena, kun Eurooppaan rakennetaan sen alueellista yhteenkuuluvuutta edistävää kilpailudynamiikkaa. |
| --- | --- |

—

toteaa, että teollinen, yhteiskunnallinen ja ympäristöön liittyvä innovaatio yhdessä palvelualan innovaation kanssa toimivat huomattavana kannustimena, kun Eurooppaan rakennetaan sen alueellista yhteenkuuluvuutta edistävää kilpailudynamiikkaa.

| — | myöntää, että innovaation asema eri puolilla Eurooppaa on hyvin vaihteleva ja että aluepolitiikat voisivat erityispiirteidensä mukaisesti osaltaan edistää Euroopan unionin tutkimuspolitiikkaa keskinäisen täydentävyyden pohjalta samansuuntaisesti kuin alueiden älykkään erikoistumisen strategiat. |
| --- | --- |

—

myöntää, että innovaation asema eri puolilla Eurooppaa on hyvin vaihteleva ja että aluepolitiikat voisivat erityispiirteidensä mukaisesti osaltaan edistää Euroopan unionin tutkimuspolitiikkaa keskinäisen täydentävyyden pohjalta samansuuntaisesti kuin alueiden älykkään erikoistumisen strategiat.

| — | on tyytyväinen menettelyjen yksinkertaistamiseksi tehtyihin ponnisteluihin, kuten Euroopan unionin rahoitusmahdollisuuksia koskevan opaskirjan julkaisemiseen ja ajan tasalla pitämiseen. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen menettelyjen yksinkertaistamiseksi tehtyihin ponnisteluihin, kuten Euroopan unionin rahoitusmahdollisuuksia koskevan opaskirjan julkaisemiseen ja ajan tasalla pitämiseen.

| — | kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset tiiviisti mukaan julkisiin hankintoihin liittyvän lainsäädännön ja rahoitusohjelmien valmisteluun. |
| --- | --- |

—

kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset tiiviisti mukaan julkisiin hankintoihin liittyvän lainsäädännön ja rahoitusohjelmien valmisteluun.

| — | kehottaa ottamaan paikalliset ja alueelliset toimijat hyödyllisellä tavalla mukaan teknologiayhteisöihin. |
| --- | --- |

—

kehottaa ottamaan paikalliset ja alueelliset toimijat hyödyllisellä tavalla mukaan teknologiayhteisöihin.

| — | panee merkille eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) roolin. |
| --- | --- |

—

panee merkille eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) roolin.

| — | vahvistaa, että klusterien yhteistyö EU:ssa on täysin välttämätöntä, mutta niiden yhteistoimintaa on samalla laajennettava kansainväliselle tasolle. |
| --- | --- |

—

vahvistaa, että klusterien yhteistyö EU:ssa on täysin välttämätöntä, mutta niiden yhteistoimintaa on samalla laajennettava kansainväliselle tasolle.

| Esittelijä | Claude GEWERC (FR, PSE), Picardien aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Vihreä kirja – Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle
  KOM(2011) 48 lopullinen |

Esittelijä

Claude GEWERC (FR, PSE), Picardien aluevaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Vihreä kirja – Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle

KOM(2011) 48 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   Keskeiset viestit

| 1. | on tyytyväinen siihen, että tarkasteltavana olevan vihreän kirjan myötä käynnistetään julkinen keskustelu keskeisistä kohdista, jotka olisi otettava huomioon tulevissa EU:n tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusohjelmissa. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että tarkasteltavana olevan vihreän kirjan myötä käynnistetään julkinen keskustelu keskeisistä kohdista, jotka olisi otettava huomioon tulevissa EU:n tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusohjelmissa.

| 2. | myöntää, että EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteisen strategiakehyksen on perustuttava johdonmukaisiin strategisiin ja selvästi kaikkien asianomaisten sidosryhmien yhteisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.

myöntää, että EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteisen strategiakehyksen on perustuttava johdonmukaisiin strategisiin ja selvästi kaikkien asianomaisten sidosryhmien yhteisiin tavoitteisiin.

| 3. | suosittelee, että yhteisen kehyksen avulla määritetään tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin väliset suhteet säilyttäen samalla kuhunkin tehtävään liittyvät erityispiirteet. |
| --- | --- |

3.

suosittelee, että yhteisen kehyksen avulla määritetään tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin väliset suhteet säilyttäen samalla kuhunkin tehtävään liittyvät erityispiirteet.

| 4. | korostaa, että Euroopan unionin kunnianhimoinen innovaatiostrategia edellyttää vahvaa tieteellistä perustaa mutta myös vakaata teollisuuspolitiikkaa. Komitea pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission lippulaivahankkeita ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka” ja ”Innovaatiounioni” sekä viittaa näiden osalta alueiden komitean lausuntoihin (1). |
| --- | --- |

4.

korostaa, että Euroopan unionin kunnianhimoinen innovaatiostrategia edellyttää vahvaa tieteellistä perustaa mutta myös vakaata teollisuuspolitiikkaa. Komitea pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission lippulaivahankkeita ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka” ja ”Innovaatiounioni” sekä viittaa näiden osalta alueiden komitean lausuntoihin (1).

| 5. | korostaa, että alue- ja paikallistasolla on hyvät valmiudet luoda synergiaetuja tutkimus- ja innovaatiopolitiikan sekä koheesiopolitiikan välille, mikä vaikuttaa taloudelliseen ja teolliseen toimintaan samoin kuin yhteiskunnallisiin käytäntöihin. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että alue- ja paikallistasolla on hyvät valmiudet luoda synergiaetuja tutkimus- ja innovaatiopolitiikan sekä koheesiopolitiikan välille, mikä vaikuttaa taloudelliseen ja teolliseen toimintaan samoin kuin yhteiskunnallisiin käytäntöihin.

| 6. | korostaa, että eurooppalaisen tutkimustoiminnan tuloksia ei nykyisin sovelleta riittävän nopeasti eikä riittävän laajasti käytäntöön. Komission tulisi muuttaa ohjeita ja säädöksiä, jotta alueet käyttäisivät rakennerahastoja ja muita rahoitusinstrumentteja huomattavasti nykyistä enemmän puiteohjelman ja muun tutkimustoiminnan tulosten innovatiiviseen soveltamiseen käytäntöön omaksumalla toiminnassa hajautetun lähestymistavan, jossa alueet ovat nykyistä näkyvämmin esillä, sekä tukemalla puiteohjelman teknologioiden arvottamista ja markkinoille saattamista. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että eurooppalaisen tutkimustoiminnan tuloksia ei nykyisin sovelleta riittävän nopeasti eikä riittävän laajasti käytäntöön. Komission tulisi muuttaa ohjeita ja säädöksiä, jotta alueet käyttäisivät rakennerahastoja ja muita rahoitusinstrumentteja huomattavasti nykyistä enemmän puiteohjelman ja muun tutkimustoiminnan tulosten innovatiiviseen soveltamiseen käytäntöön omaksumalla toiminnassa hajautetun lähestymistavan, jossa alueet ovat nykyistä näkyvämmin esillä, sekä tukemalla puiteohjelman teknologioiden arvottamista ja markkinoille saattamista.

| 7. | muistuttaa yhteiskunnallisten ja ympäristöinnovaatioiden merkityksestä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa yhteiskunnallisten ja ympäristöinnovaatioiden merkityksestä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla.

| 8. | korostaa, että innovaation käsite on otettava huomioon ja sitä on edistettävä arkielämässä esimerkiksi koulutusjärjestelmässä ja työmaailmassa. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että innovaation käsite on otettava huomioon ja sitä on edistettävä arkielämässä esimerkiksi koulutusjärjestelmässä ja työmaailmassa.

| 9. | korostaa erityisesti innovaatiotasoltaan (RIS) erilaisten alueiden yhteisiä tutkimus- ja innovaatio-ohjelmia, jotka hyödyttävät kaikkia osapuolia. Tämä edellyttää esimerkiksi alueiden entistä laajempaa osallistumista ERA-NET-järjestelmään. |
| --- | --- |

9.

korostaa erityisesti innovaatiotasoltaan (RIS) erilaisten alueiden yhteisiä tutkimus- ja innovaatio-ohjelmia, jotka hyödyttävät kaikkia osapuolia. Tämä edellyttää esimerkiksi alueiden entistä laajempaa osallistumista ERA-NET-järjestelmään.

| 10. | korostaa, että yhteisön nykyinen tutkimusbudjetti, jonka osuus on vain neljä prosenttia julkisista varoista rahoitettavan tutkimuksen määrärahoista Euroopassa, on riittämätön. Komitea pitää erittäin tärkeänä lisätä yhteisön tutkimusbudjettia ja toisaalta yhdistää paremmin kansalliset ohjelmat EU:n tutkimuksen puiteohjelmaan. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että yhteisön nykyinen tutkimusbudjetti, jonka osuus on vain neljä prosenttia julkisista varoista rahoitettavan tutkimuksen määrärahoista Euroopassa, on riittämätön. Komitea pitää erittäin tärkeänä lisätä yhteisön tutkimusbudjettia ja toisaalta yhdistää paremmin kansalliset ohjelmat EU:n tutkimuksen puiteohjelmaan.

| 11. | kiinnittää komission huomion erityisesti niiden innovoijien ja yksittäisten keksijöiden tilanteeseen, jotka ovat korkeakoulujärjestelmän, suuryritysten sekä julkisten viranomaisten, hallintoelimien ja yritysten ulkopuolella. Tulevassa työskentelyssä tulee laatia strategioita, joiden pohjalta innovoijia ja yksittäisiä keksijöitä voidaan tukea ja heille voidaan tarjota mahdollisuus hyödyntää yhteisiä EU-varoja yhdenvertaisin ehdoin. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää komission huomion erityisesti niiden innovoijien ja yksittäisten keksijöiden tilanteeseen, jotka ovat korkeakoulujärjestelmän, suuryritysten sekä julkisten viranomaisten, hallintoelimien ja yritysten ulkopuolella. Tulevassa työskentelyssä tulee laatia strategioita, joiden pohjalta innovoijia ja yksittäisiä keksijöitä voidaan tukea ja heille voidaan tarjota mahdollisuus hyödyntää yhteisiä EU-varoja yhdenvertaisin ehdoin.

| 12. | vaatii ottamaan asianmukaisesti huomioon, että 27 jäsenvaltion unionissa taloudellisesta toiminnasta 97 prosenttia on sellaista, jossa teknologian käyttö on edelleen vain vähäistä tai määrältään keskitasoa. Komitea katsoo sen vuoksi, että osaamisyhteiskuntaa kehitettäessä ei voida keskittyä ainoastaan edistyneimmän teknologian kehittämiseen, vaan on oltava käyttöä innovaatiomallille, jonka avulla tietoa voidaan omaksua ja levittää. Komitea korostaa julkisia hankintoja koskevan direktiivin (2) tarkistuksen tarjoamat mahdollisuudet ja painottaa mahdollisuuksia ja haasteita, jotka ovat seurausta T&K:n sisällyttämisestä julkisiin hankintoihin (3). |
| --- | --- |

12.

vaatii ottamaan asianmukaisesti huomioon, että 27 jäsenvaltion unionissa taloudellisesta toiminnasta 97 prosenttia on sellaista, jossa teknologian käyttö on edelleen vain vähäistä tai määrältään keskitasoa. Komitea katsoo sen vuoksi, että osaamisyhteiskuntaa kehitettäessä ei voida keskittyä ainoastaan edistyneimmän teknologian kehittämiseen, vaan on oltava käyttöä innovaatiomallille, jonka avulla tietoa voidaan omaksua ja levittää. Komitea korostaa julkisia hankintoja koskevan direktiivin (2) tarkistuksen tarjoamat mahdollisuudet ja painottaa mahdollisuuksia ja haasteita, jotka ovat seurausta T&K:n sisällyttämisestä julkisiin hankintoihin (3).

| 13. | toteaa, että vihreä kirja ei sellaisenaan vaikuta aiheuttavan ongelmia toissijaisuusperiaatteen noudattamisen kannalta. Komitea painottaa kuitenkin, että EU:n tulevan tutkimuksen ja innovoinnin rahoitukseen ja lainsäädäntöön johtavaa kehitystä on seurattava tiiviisti, jotta varmistetaan toissijaisuusperiaatteen noudattaminen. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että vihreä kirja ei sellaisenaan vaikuta aiheuttavan ongelmia toissijaisuusperiaatteen noudattamisen kannalta. Komitea painottaa kuitenkin, että EU:n tulevan tutkimuksen ja innovoinnin rahoitukseen ja lainsäädäntöön johtavaa kehitystä on seurattava tiiviisti, jotta varmistetaan toissijaisuusperiaatteen noudattaminen.

| 14. | toteaa lisäksi, että innovaatiounionissa jäsenvaltioille ja alueille esitetyllä vaatimuksella, joka koskee määrärahojen varaamista innovaatioon liittyviin julkisiin hankintoihin, voisi olla pitkäaikaisia vaikutuksia kuntiin ja alueisiin, ja painottaa, että tulevaan seurantatyöhön olisi sisällyttävä huolellinen arvio paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisesti aiheutuvista taloudellisista ja hallinnollisista rasitteista sekä myös yhteiskunnallisista vaikutuksista ja muista hyödyistä. |
| --- | --- |

14.

toteaa lisäksi, että innovaatiounionissa jäsenvaltioille ja alueille esitetyllä vaatimuksella, joka koskee määrärahojen varaamista innovaatioon liittyviin julkisiin hankintoihin, voisi olla pitkäaikaisia vaikutuksia kuntiin ja alueisiin, ja painottaa, että tulevaan seurantatyöhön olisi sisällyttävä huolellinen arvio paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisesti aiheutuvista taloudellisista ja hallinnollisista rasitteista sekä myös yhteiskunnallisista vaikutuksista ja muista hyödyistä.

| 15. | katsoo, että olisi lisättävä entisestään kaksivaiheisia hankkeiden valintamenettelyjä, jolloin hakijoilta vaadittaisiin ensimmäisessä vaiheessa ainoastaan luettelo kumppaneista ja hankesuunnitelma, jota puolestaan tarkennetaan vasta siinä tapauksessa, että hanke hyväksytään ensimmäisessä arvioinnissa. Tämä olisi erityisen tärkeää etenkin pk-yrityksille, joilla olisi näin enemmän motivaatiota esittää hankkeita, kun alkuvaiheen työmäärä olisi vähäisempi. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että olisi lisättävä entisestään kaksivaiheisia hankkeiden valintamenettelyjä, jolloin hakijoilta vaadittaisiin ensimmäisessä vaiheessa ainoastaan luettelo kumppaneista ja hankesuunnitelma, jota puolestaan tarkennetaan vasta siinä tapauksessa, että hanke hyväksytään ensimmäisessä arvioinnissa. Tämä olisi erityisen tärkeää etenkin pk-yrityksille, joilla olisi näin enemmän motivaatiota esittää hankkeita, kun alkuvaiheen työmäärä olisi vähäisempi.

B   Koheesio- ja innovaatiopolitiikkojen väliset synergiaedut

| 16. | toteaa, että teollinen, yhteiskunnallinen ja ympäristöön liittyvä innovaatio yhdessä palvelualan innovaation kanssa toimivat huomattavana kannustimena, kun Eurooppaan rakennetaan sen alueellista yhteenkuuluvuutta edistävää kilpailudynamiikkaa. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että teollinen, yhteiskunnallinen ja ympäristöön liittyvä innovaatio yhdessä palvelualan innovaation kanssa toimivat huomattavana kannustimena, kun Eurooppaan rakennetaan sen alueellista yhteenkuuluvuutta edistävää kilpailudynamiikkaa.

| 17. | myöntää, että tutkimuksen ja innovoinnin rahoitus on yhdistettävä Euroopan unionin laajempiin poliittisiin tavoitteisiin, esimerkiksi teollisuuspolitiikan käyttöönottoa koskevaan vaatimukseen, jonka alueiden komitea esitti lausunnossaan teollisuuspolitiikkaa koskevasta lippulaivahankkeesta. |
| --- | --- |

17.

myöntää, että tutkimuksen ja innovoinnin rahoitus on yhdistettävä Euroopan unionin laajempiin poliittisiin tavoitteisiin, esimerkiksi teollisuuspolitiikan käyttöönottoa koskevaan vaatimukseen, jonka alueiden komitea esitti lausunnossaan teollisuuspolitiikkaa koskevasta lippulaivahankkeesta.

| 18. | ehdottaa alue- ja paikallisyhteisöjen aseman tunnustamista kansallisia ja eurooppalaisia tutkimus-, innovaatio- ja koheesio-ohjelmien strategioita yhdistävänä ensisijaisena tekijänä. Tästä asemasta voitaisiin aluetasolla laatia yhtenäinen asiakirja. |
| --- | --- |

18.

ehdottaa alue- ja paikallisyhteisöjen aseman tunnustamista kansallisia ja eurooppalaisia tutkimus-, innovaatio- ja koheesio-ohjelmien strategioita yhdistävänä ensisijaisena tekijänä. Tästä asemasta voitaisiin aluetasolla laatia yhtenäinen asiakirja.

| 19. | myöntää, että innovaation asema eri puolilla Eurooppaa on hyvin vaihteleva ja että aluepolitiikat voisivat erityispiirteidensä mukaisesti osaltaan edistää Euroopan unionin tutkimuspolitiikkaa keskinäisen täydentävyyden pohjalta samansuuntaisesti kuin alueiden älykkään erikoistumisen strategiat. |
| --- | --- |

19.

myöntää, että innovaation asema eri puolilla Eurooppaa on hyvin vaihteleva ja että aluepolitiikat voisivat erityispiirteidensä mukaisesti osaltaan edistää Euroopan unionin tutkimuspolitiikkaa keskinäisen täydentävyyden pohjalta samansuuntaisesti kuin alueiden älykkään erikoistumisen strategiat.

| 20. | katsoo, että kuten aiemmissakin tutkimuksen puiteohjelmissa, tutkimusyhteistyön ja etenkin yhteistyöhankkeiden edistämisen tulisi olla tulevan eurooppalaisen tutkimustuen painopisteenä, ja niillä tulisi olla ainakin nykyisen suuruinen rahoitus. Yhteistyöhankkeet tarjoavat kaikkien Euroopan alueiden korkeakouluille, tutkimuslaitoksille ja yrityksille osallistumismahdollisuuden. Ne mahdollistavat tarvittavan avoimuuden sekä käyttäjiä hyödyttävän yksinkertaistamisen. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että kuten aiemmissakin tutkimuksen puiteohjelmissa, tutkimusyhteistyön ja etenkin yhteistyöhankkeiden edistämisen tulisi olla tulevan eurooppalaisen tutkimustuen painopisteenä, ja niillä tulisi olla ainakin nykyisen suuruinen rahoitus. Yhteistyöhankkeet tarjoavat kaikkien Euroopan alueiden korkeakouluille, tutkimuslaitoksille ja yrityksille osallistumismahdollisuuden. Ne mahdollistavat tarvittavan avoimuuden sekä käyttäjiä hyödyttävän yksinkertaistamisen.

| 21. | korostaa, että komission ja alueiden todellisena haasteena on luoda synergiaa eri rahoitusvälineiden välillä, jotta Eurooppa 2020 -strategia voidaan panna täytäntöön. Eurooppalaisen tutkimustoiminnan tuloksia ei sovelleta riittävän nopeasti eikä laajasti. Komission tulisi muuttaa koheesiorahoituksen välineitä koskevia sääntöjä ja kriteereitä siten, että alueet hyödyntäisivät puiteohjelman ja muun tutkimustoiminnan tuloksia ottamalla innovaatiosovelluksia käyttöön aluetasolla. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että komission ja alueiden todellisena haasteena on luoda synergiaa eri rahoitusvälineiden välillä, jotta Eurooppa 2020 -strategia voidaan panna täytäntöön. Eurooppalaisen tutkimustoiminnan tuloksia ei sovelleta riittävän nopeasti eikä laajasti. Komission tulisi muuttaa koheesiorahoituksen välineitä koskevia sääntöjä ja kriteereitä siten, että alueet hyödyntäisivät puiteohjelman ja muun tutkimustoiminnan tuloksia ottamalla innovaatiosovelluksia käyttöön aluetasolla.

| 22. | muistuttaa, että seuraavan puiteohjelman piiriin on saatava ohjelmat, joilla pyritään kehittämään alueellisia valmiuksia ja helpottamaan sellaisten alueellisten yhteisöjen osallistumista, joiden tutkimus- ja kehitystoiminta on toisiaan täydentävää. Tämä voitaisiin toteuttaa esimerkiksi ottamalla käyttöön perusteita, joilla helpotetaan tutkimuksen alalla yhä jäljessä olevien alueiden pätevien kumppanitahojen osallistumista tunnettujen ja tunnustettujen asiantuntijoiden johtamiin hankkeisiin ja ohjelmiin, kuten alueiden komitean lausunnossa aiheesta ”Tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistaminen” (4) esitetään. |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että seuraavan puiteohjelman piiriin on saatava ohjelmat, joilla pyritään kehittämään alueellisia valmiuksia ja helpottamaan sellaisten alueellisten yhteisöjen osallistumista, joiden tutkimus- ja kehitystoiminta on toisiaan täydentävää. Tämä voitaisiin toteuttaa esimerkiksi ottamalla käyttöön perusteita, joilla helpotetaan tutkimuksen alalla yhä jäljessä olevien alueiden pätevien kumppanitahojen osallistumista tunnettujen ja tunnustettujen asiantuntijoiden johtamiin hankkeisiin ja ohjelmiin, kuten alueiden komitean lausunnossa aiheesta ”Tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistaminen” (4) esitetään.

| 23. | on tyytyväinen menettelyjen yksinkertaistamiseksi tehtyihin ponnisteluihin, kuten Euroopan unionin rahoitusmahdollisuuksia koskevan opaskirjan julkaisemiseen ja ajan tasalla pitämiseen. |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen menettelyjen yksinkertaistamiseksi tehtyihin ponnisteluihin, kuten Euroopan unionin rahoitusmahdollisuuksia koskevan opaskirjan julkaisemiseen ja ajan tasalla pitämiseen.

C   Klusterien (kilpailukykykeskusten, keskittymien) alueellinen ulottuvuus

| 24. | toteaa, että klustereihin liittyy aina alueellinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että klustereihin liittyy aina alueellinen ulottuvuus.

| 25. | muistuttaa, että vaikka huippuosaaminen kuuluu klusterien ominaispiirteisiin, kaikki klusterit eivät voi saavuttaa samanlaista kehitystasoa tai kansainvälistä huomiota. Erittäin korkea tieteellinen taso on klustereille välttämätöntä, mutta sillä ei yksin saavuteta huippuosaamista. Klusterin huippuosaaminen kehittyy vähitellen ajan kuluessa sille varattujen taloudellisten voimavarojen, hyvän rakenteen ja hallinnon sekä eräänlaisen yritysten, koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation muodostaman ”ekosysteemin” ansiosta. |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että vaikka huippuosaaminen kuuluu klusterien ominaispiirteisiin, kaikki klusterit eivät voi saavuttaa samanlaista kehitystasoa tai kansainvälistä huomiota. Erittäin korkea tieteellinen taso on klustereille välttämätöntä, mutta sillä ei yksin saavuteta huippuosaamista. Klusterin huippuosaaminen kehittyy vähitellen ajan kuluessa sille varattujen taloudellisten voimavarojen, hyvän rakenteen ja hallinnon sekä eräänlaisen yritysten, koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation muodostaman ”ekosysteemin” ansiosta.

| 26. | toteaa, että monet klusterit haluavat toisaalta kehittää toimintaansa omalla alueellaan ja toisaalta tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihto muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien klusterien kanssa tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia, mutta tähän ei välttämättä liity ristiriitaa. Tiettyyn alueeseen voimakkaasti sitoutuneella klusterilla voi varsin hyvin olla maailmanlaajuista tunnettuutta ja toimintaa. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että monet klusterit haluavat toisaalta kehittää toimintaansa omalla alueellaan ja toisaalta tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihto muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien klusterien kanssa tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia, mutta tähän ei välttämättä liity ristiriitaa. Tiettyyn alueeseen voimakkaasti sitoutuneella klusterilla voi varsin hyvin olla maailmanlaajuista tunnettuutta ja toimintaa.

| 27. | korostaa, että klusteripohjaisten innovaatiokeskittymien rinnalle ja eräiltä osin niitä jopa tärkeämmäksi on viime aikoina noussut tarve ymmärtää alueellisten innovaatioekosysteemien kompleksista toimintaa ja luoda tavoitellulle kehitykselle suotuisat edellytykset. Komission tulisikin osoittaa taloudellista ja toiminnallista tukea erityisesti avoimen innovaatiotoiminnan kehittymiselle alueilla, jotta alue voi lisätä edellytyksiä julkisen hallinnon uudistumiselle sekä kasvuun ja uusien työpaikkojen synnyttämiseen tähtäävälle yritystoiminnalle. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että klusteripohjaisten innovaatiokeskittymien rinnalle ja eräiltä osin niitä jopa tärkeämmäksi on viime aikoina noussut tarve ymmärtää alueellisten innovaatioekosysteemien kompleksista toimintaa ja luoda tavoitellulle kehitykselle suotuisat edellytykset. Komission tulisikin osoittaa taloudellista ja toiminnallista tukea erityisesti avoimen innovaatiotoiminnan kehittymiselle alueilla, jotta alue voi lisätä edellytyksiä julkisen hallinnon uudistumiselle sekä kasvuun ja uusien työpaikkojen synnyttämiseen tähtäävälle yritystoiminnalle.

| 28. | Yksi alueellisten ekosysteemien ajatuksen konkretisoituma on ns. johtavien markkinoiden (edge market) käsite ja kehitysideat. Johtavien markkinoiden on todettu olevan tiiviissä yhteydessä paikalliseen osaamiseen ja kulttuuriin sekä niiden vuorovaikutteiseen omaehtoiseen uusiutumiseen. Aiemmissa lausunnoissaan (CdR 11/2009 ja CdR 83/2007) alueiden komitea on painottanut hyvän tasapainon löytämistä toisaalta tutkimusyhteisöjen kilpaillun ohjelmarahoituksen, jollaista myös EU:n suurten lippulaivahankkeiden rahoitus on, ja toisaalta tutkimusyhteisöjen perusrahoituksen välillä. Alueiden komitea painottaa perusrahoituksen merkitystä, sillä se mahdollistaa tutkimusyhteisöjen omaehtoisen ja ympäröivästä yhteisöstä heräävien tutkimusten käynnistämisen erityisesti suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi sekä alueellisen lähentymisen ja koheesion turvaamiseksi. |
| --- | --- |

28.

Yksi alueellisten ekosysteemien ajatuksen konkretisoituma on ns. johtavien markkinoiden (edge market) käsite ja kehitysideat. Johtavien markkinoiden on todettu olevan tiiviissä yhteydessä paikalliseen osaamiseen ja kulttuuriin sekä niiden vuorovaikutteiseen omaehtoiseen uusiutumiseen. Aiemmissa lausunnoissaan (CdR 11/2009 ja CdR 83/2007) alueiden komitea on painottanut hyvän tasapainon löytämistä toisaalta tutkimusyhteisöjen kilpaillun ohjelmarahoituksen, jollaista myös EU:n suurten lippulaivahankkeiden rahoitus on, ja toisaalta tutkimusyhteisöjen perusrahoituksen välillä. Alueiden komitea painottaa perusrahoituksen merkitystä, sillä se mahdollistaa tutkimusyhteisöjen omaehtoisen ja ympäröivästä yhteisöstä heräävien tutkimusten käynnistämisen erityisesti suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi sekä alueellisen lähentymisen ja koheesion turvaamiseksi.

D   Julkisten hankintojen uudistaminen

| 29. | on vakaasti sitä mieltä, että eurooppalaista tutkimusaluetta voitaisiin vahvistaa, jos tutkimus- ja kehityspalvelujen ostaminen sisällytettäisiin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin. Komitea viittaa lausuntoihinsa julkisia hankintoja koskevasta vihreästä kirjasta (5) ja esikaupallisista hankinnoista (6). Tämä ei kuitenkaan saa aiheuttaa näiden palveluiden siirtymistä kilpailun piiriin. |
| --- | --- |

29.

on vakaasti sitä mieltä, että eurooppalaista tutkimusaluetta voitaisiin vahvistaa, jos tutkimus- ja kehityspalvelujen ostaminen sisällytettäisiin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin. Komitea viittaa lausuntoihinsa julkisia hankintoja koskevasta vihreästä kirjasta (5) ja esikaupallisista hankinnoista (6). Tämä ei kuitenkaan saa aiheuttaa näiden palveluiden siirtymistä kilpailun piiriin.

| 30. | kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset tiiviisti mukaan julkisiin hankintoihin liittyvän lainsäädännön ja rahoitusohjelmien valmisteluun. |
| --- | --- |

30.

kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset tiiviisti mukaan julkisiin hankintoihin liittyvän lainsäädännön ja rahoitusohjelmien valmisteluun.

| 31. | muistuttaa tukevansa liikemaailman ja hallitusten aktiivista osallistumista innovoinnin rahoitussuunnitelmiin sekä toteaa suhtautuvansa epäilyksin siihen, miten järjestelmä, jossa julkinen sektori kantaa yksin sellaisiin tuotteisiin ja palveluihin liittyvän riskin, joiden toimivuudesta ei vielä ole varmuutta, mahdollisesti vaikuttaa paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

31.

muistuttaa tukevansa liikemaailman ja hallitusten aktiivista osallistumista innovoinnin rahoitussuunnitelmiin sekä toteaa suhtautuvansa epäilyksin siihen, miten järjestelmä, jossa julkinen sektori kantaa yksin sellaisiin tuotteisiin ja palveluihin liittyvän riskin, joiden toimivuudesta ei vielä ole varmuutta, mahdollisesti vaikuttaa paikallis- ja alueviranomaisiin.

| 32. | toteaa, että julkisten hankintojen ”markkinat” ovat edelleen hajanaiset ja vain harvoin rajanylittävät. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään nykyistä avoimemman kehyksen julkisten markkinoiden avaamiseksi Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että julkisten hankintojen ”markkinat” ovat edelleen hajanaiset ja vain harvoin rajanylittävät. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään nykyistä avoimemman kehyksen julkisten markkinoiden avaamiseksi Euroopan unionissa.

| 33. | vahvistaa, että Euroopan komission on tarjottava selkeät ja yksityiskohtaiset ohjeet sekä koulutusmahdollisuuksia julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekemiseksi paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

33.

vahvistaa, että Euroopan komission on tarjottava selkeät ja yksityiskohtaiset ohjeet sekä koulutusmahdollisuuksia julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekemiseksi paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

E   Rahoitustoimien alueelliset vaikutukset

| 34. | myöntää, että tarvitaan monia erilaisia välineitä koko innovaatiosyklin rahoittamiseksi tutkimuksesta aina markkinoille saakka. Komitea tukeekin ponnisteluja, joilla kannustetaan yksityissektorin rahoitusta, esimerkiksi riskijakoon perustuvia suunnitelmia, lainoja tai riskipääomarahoitusta. |
| --- | --- |

34.

myöntää, että tarvitaan monia erilaisia välineitä koko innovaatiosyklin rahoittamiseksi tutkimuksesta aina markkinoille saakka. Komitea tukeekin ponnisteluja, joilla kannustetaan yksityissektorin rahoitusta, esimerkiksi riskijakoon perustuvia suunnitelmia, lainoja tai riskipääomarahoitusta.

| 35. | hyväksyy julkisen rahoituksen merkityksen yksityisten sijoitusten edistäjänä ja painottaa, että vakaa riskinhallinta ja avoin hallinnointi ovat olennaisia seikkoja, kun käytetään sekä julkisia että yksityisiä varoja. |
| --- | --- |

35.

hyväksyy julkisen rahoituksen merkityksen yksityisten sijoitusten edistäjänä ja painottaa, että vakaa riskinhallinta ja avoin hallinnointi ovat olennaisia seikkoja, kun käytetään sekä julkisia että yksityisiä varoja.

| 36. | suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin edistää yksityissektorin pk-yritysten innovaatioinvestoinneille suuntaamaa rahoitusta ja kehottaa tässä yhteydessä suosimaan kannustimia (verojärjestelmä, hallinnollisten rasitteiden vähentäminen) ja tarvittaessa tarkistamaan sääntelykehyksiä sellaisten toimien valikoiman vahvistamiseksi ja laajentamiseksi, joilla tuetaan pk-yritysten roolia innovointikulttuurin edistämisen etulinjan toimijoina ja tunnustetaan se. Komitea painottaa tähän liittyen lisäksi, että on välttämätöntä vahvistaa välineitä, joita käytetään pk-yritysten ja T&K-toimijoiden välisessä sovittelussa. |
| --- | --- |

36.

suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin edistää yksityissektorin pk-yritysten innovaatioinvestoinneille suuntaamaa rahoitusta ja kehottaa tässä yhteydessä suosimaan kannustimia (verojärjestelmä, hallinnollisten rasitteiden vähentäminen) ja tarvittaessa tarkistamaan sääntelykehyksiä sellaisten toimien valikoiman vahvistamiseksi ja laajentamiseksi, joilla tuetaan pk-yritysten roolia innovointikulttuurin edistämisen etulinjan toimijoina ja tunnustetaan se. Komitea painottaa tähän liittyen lisäksi, että on välttämätöntä vahvistaa välineitä, joita käytetään pk-yritysten ja T&K-toimijoiden välisessä sovittelussa.

| 37. | kehottaa ottamaan paikalliset ja alueelliset toimijat hyödyllisellä tavalla mukaan teknologiayhteisöihin, jotta luodaan tutkimus- ja innovaatiostrategioita uusien teknologiayhteisöjen perustamiseksi ja jo toimivien yhteisöjen kehittämiseksi alueellisten toimijoiden tarpeiden mukaisesti ottamalla huomioon maailmanmarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet ja pk-yritysten osallistuminen. |
| --- | --- |

37.

kehottaa ottamaan paikalliset ja alueelliset toimijat hyödyllisellä tavalla mukaan teknologiayhteisöihin, jotta luodaan tutkimus- ja innovaatiostrategioita uusien teknologiayhteisöjen perustamiseksi ja jo toimivien yhteisöjen kehittämiseksi alueellisten toimijoiden tarpeiden mukaisesti ottamalla huomioon maailmanmarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet ja pk-yritysten osallistuminen.

F   Rajatylittävä yhteistyö

| 38. | tunnustaa tutkimuspuiteohjelman ainutlaatuisen merkityksen jäsenvaltioiden toimijoiden ja alueellisten yhteisöjen yhteistyötutkimuksille. |
| --- | --- |

38.

tunnustaa tutkimuspuiteohjelman ainutlaatuisen merkityksen jäsenvaltioiden toimijoiden ja alueellisten yhteisöjen yhteistyötutkimuksille.

| 39. | korostaa yhteisön lainsäädännön merkitystä (esimerkiksi riskipääoman ja tutkimusinfrastruktuurien kannalta) ja panee tässä yhteydessä merkille eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) roolin. |
| --- | --- |

39.

korostaa yhteisön lainsäädännön merkitystä (esimerkiksi riskipääoman ja tutkimusinfrastruktuurien kannalta) ja panee tässä yhteydessä merkille eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) roolin.

| 40. | vahvistaa, että klusterien yhteistyö EU:ssa on täysin välttämätöntä, mutta niiden yhteistoimintaa on samalla pyrittävä laajentamaan kansainväliselle tasolle. |
| --- | --- |

40.

vahvistaa, että klusterien yhteistyö EU:ssa on täysin välttämätöntä, mutta niiden yhteistoimintaa on samalla pyrittävä laajentamaan kansainväliselle tasolle.

G   Taustaa

| 41. | Eurooppa 2020 -strategiassa tunnustetaan muun muassa innovaatiounionia ja teollisuuspolitiikkaa koskevien lippulaivahankkeiden yhteydessä tutkimuksen ja innovaation keskeinen merkitys Euroopan unionin kilpailukyvyn parantamiselle ja korostetaan, että innovaatio on otettava nykyistä näkyvämmin huomioon politiikassa. Samoin strategiassa nostetaan Euroopan kaupungit ja alueet keskeiseen asemaan strategian täytäntöönpanossa. Tässä yhteydessä alueiden komitea haluaa tukea tätä roolia ja edistää eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämistä alueilla, koska kaupungit ja alueet rahoittavat tutkimusohjelmia, osallistuvat eurooppalaisiin tutkimushankkeisiin ja tukevat aktiivisesti alueiden toimijoiden osallistumista eurooppalaisiin tutkimushankkeisiin. |
| --- | --- |

41.

Eurooppa 2020 -strategiassa tunnustetaan muun muassa innovaatiounionia ja teollisuuspolitiikkaa koskevien lippulaivahankkeiden yhteydessä tutkimuksen ja innovaation keskeinen merkitys Euroopan unionin kilpailukyvyn parantamiselle ja korostetaan, että innovaatio on otettava nykyistä näkyvämmin huomioon politiikassa. Samoin strategiassa nostetaan Euroopan kaupungit ja alueet keskeiseen asemaan strategian täytäntöönpanossa. Tässä yhteydessä alueiden komitea haluaa tukea tätä roolia ja edistää eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämistä alueilla, koska kaupungit ja alueet rahoittavat tutkimusohjelmia, osallistuvat eurooppalaisiin tutkimushankkeisiin ja tukevat aktiivisesti alueiden toimijoiden osallistumista eurooppalaisiin tutkimushankkeisiin.

| 42. | Alueiden komitea on tyytyväinen rahoituksen lisäämiseen tutkimuksen kuudennen (2000–2006) ja seitsemännen (2007–2013) puiteohjelman välillä sekä Euroopan tutkimusneuvoston perustamiseen. Lisäksi komitea on tyytyväinen EU:n aloitteisiin, joilla edistetään alueviranomaisten sekä akateemisten, tieteellisten ja taloudellisten toimijoiden välistä vaihtoa ja yhteistyötä, erityisesti budjettikohdan ”Osaavat alueet”, ”Valmiudet”-erityisohjelman ”Cofund”-osa-alueen sekä huippuosaamisen verkostojen ja ERA-NET:in tyyppisten järjestelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

42.

Alueiden komitea on tyytyväinen rahoituksen lisäämiseen tutkimuksen kuudennen (2000–2006) ja seitsemännen (2007–2013) puiteohjelman välillä sekä Euroopan tutkimusneuvoston perustamiseen. Lisäksi komitea on tyytyväinen EU:n aloitteisiin, joilla edistetään alueviranomaisten sekä akateemisten, tieteellisten ja taloudellisten toimijoiden välistä vaihtoa ja yhteistyötä, erityisesti budjettikohdan ”Osaavat alueet”, ”Valmiudet”-erityisohjelman ”Cofund”-osa-alueen sekä huippuosaamisen verkostojen ja ERA-NET:in tyyppisten järjestelmien yhteydessä.

| 43. | Alueiden komitea odottaa myös tulevia arvioita ”Tietämyksen alueet” ja ”Tutkimuspotentiaali”-ohjelmien vaikutuksista. Näiden ohjelmien kehittyessä ja niiden tavoitteiden selkeytyessä alueiden komitea kehottaa vahvistamaan niiden roolia tarjoamalla tukea alueille, joilla esiintyy huippuosaamista ja joilla on mahdollisuuksia kehittää korkealaatuisia toimia esimerkiksi mentoroinnin (7), kumppanuustoiminnan tai muiden järjestelyjen avulla. |
| --- | --- |

43.

Alueiden komitea odottaa myös tulevia arvioita ”Tietämyksen alueet” ja ”Tutkimuspotentiaali”-ohjelmien vaikutuksista. Näiden ohjelmien kehittyessä ja niiden tavoitteiden selkeytyessä alueiden komitea kehottaa vahvistamaan niiden roolia tarjoamalla tukea alueille, joilla esiintyy huippuosaamista ja joilla on mahdollisuuksia kehittää korkealaatuisia toimia esimerkiksi mentoroinnin (7), kumppanuustoiminnan tai muiden järjestelyjen avulla.

| 44. | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman yhteydessä alueiden komitea on tyytyväinen sellaisille alueellisille klustereille ja aloitteille varattuun asemaan, joiden myötä pyritään edistämään tieto- ja viestintätekniikan kehittämistä, energiatehokkuutta, uusiutuvia energialähteitä ja ympäristöinnovaatioita. Tässä asiassa alueiden komitea suosittelee, että aloitteita jatkettaessa ja mukautettaessa otetaan huomioon haasteet, joihin Euroopan unionin on vastattava nyt ja vastedes. |
| --- | --- |

44.

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman yhteydessä alueiden komitea on tyytyväinen sellaisille alueellisille klustereille ja aloitteille varattuun asemaan, joiden myötä pyritään edistämään tieto- ja viestintätekniikan kehittämistä, energiatehokkuutta, uusiutuvia energialähteitä ja ympäristöinnovaatioita. Tässä asiassa alueiden komitea suosittelee, että aloitteita jatkettaessa ja mukautettaessa otetaan huomioon haasteet, joihin Euroopan unionin on vastattava nyt ja vastedes.

Bryssel 30. kesäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 374/2010 fin ja CdR 373/2010.

1

(2)  CdR 70/2011 fin.

2

(3)  CdR 58/2008 fin.

3

(4)  CdR 230/2010 fin.

4

(5)  CdR 70/2011 fin.

5

(6)  CdR 58/2008 fin.

6

(7)  CdR 230/2010 fin.

7

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/6

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja – yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma”

2011/C 259/02

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että valkoisen kirjan tavoitteille olisi määritettävä lyhyemmän aikavälin välitavoitteita, jotta poliittiset päättäjät saisivat selkeän ohjeellisen kehyksen siitä, mihin toimiin niiden on toimikautensa kuluessa ryhdyttävä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että valkoisen kirjan tavoitteille olisi määritettävä lyhyemmän aikavälin välitavoitteita, jotta poliittiset päättäjät saisivat selkeän ohjeellisen kehyksen siitä, mihin toimiin niiden on toimikautensa kuluessa ryhdyttävä.

| — | kannattaa ulkoisten kustannusten sisällyttämistä kokonaisuudessaan kaikkien liikennemuotojen hintoihin ottamalla käyttöön yhdenmukaistettu verotus, josta saatavat tulot ohjataan integroidun ja tehokkaan liikennejärjestelmän luomiseen. |
| --- | --- |

—

kannattaa ulkoisten kustannusten sisällyttämistä kokonaisuudessaan kaikkien liikennemuotojen hintoihin ottamalla käyttöön yhdenmukaistettu verotus, josta saatavat tulot ohjataan integroidun ja tehokkaan liikennejärjestelmän luomiseen.

| — | korostaa, että valkoisen kirjan tavoitteet siirtymisestä maantieliikenteestä rautatie-, sisävesi- ja meriliikenteeseen eivät ole riittäviä, ja kehottaa komissiota ehdottamaan kunnianhimoisempaa ohjelmaa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että valkoisen kirjan tavoitteet siirtymisestä maantieliikenteestä rautatie-, sisävesi- ja meriliikenteeseen eivät ole riittäviä, ja kehottaa komissiota ehdottamaan kunnianhimoisempaa ohjelmaa.

| — | kannattaa ajatusta ”sinisen vyöhykkeen” perustamisesta ensimmäisenä askeleena kohti merenkulkupalveluita koskevan luotettavan järjestelmän perustamista. Sitä olisi täydennettävä kohdistamalla huomio uudelleen ”merten moottoriteihin”. Komitea harmittelee, että vuoden 2011 valkoinen kirja on meriliikenteen osalta vähemmän kunnianhimoinen kuin vuoden 2001 valkoinen kirja. |
| --- | --- |

—

kannattaa ajatusta ”sinisen vyöhykkeen” perustamisesta ensimmäisenä askeleena kohti merenkulkupalveluita koskevan luotettavan järjestelmän perustamista. Sitä olisi täydennettävä kohdistamalla huomio uudelleen ”merten moottoriteihin”. Komitea harmittelee, että vuoden 2011 valkoinen kirja on meriliikenteen osalta vähemmän kunnianhimoinen kuin vuoden 2001 valkoinen kirja.

| — | suosittelee, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien laatimista edistetään kannustimien avulla, ja kehottaa ottamaan paremmin huomioon liikennepolitiikan ja aluesuunnittelun väliset yhteydet. |
| --- | --- |

—

suosittelee, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien laatimista edistetään kannustimien avulla, ja kehottaa ottamaan paremmin huomioon liikennepolitiikan ja aluesuunnittelun väliset yhteydet.

| — | kannattaa euro-obligaatioiden käyttämistä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin tarvittavien liikenneinfrastruktuurien rahoittamiseen. |
| --- | --- |

—

kannattaa euro-obligaatioiden käyttämistä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin tarvittavien liikenneinfrastruktuurien rahoittamiseen.

| — | toteaa, että ulkoisten kustannusten sisällyttämisen hintoihin, verotuksen vääristymien ja perusteettomien tukien poistamisen sekä vapaan ja vääristymättömän kilpailun tulisi olla osa tulevaa eurooppalaista liikennemallia, joka perustuu markkinoiden valintojen saattamiseen yhdenmukaisiksi kestävyystarpeiden kanssa. |
| --- | --- |

—

toteaa, että ulkoisten kustannusten sisällyttämisen hintoihin, verotuksen vääristymien ja perusteettomien tukien poistamisen sekä vapaan ja vääristymättömän kilpailun tulisi olla osa tulevaa eurooppalaista liikennemallia, joka perustuu markkinoiden valintojen saattamiseen yhdenmukaisiksi kestävyystarpeiden kanssa.

| Esittelijä | António COSTA (PT, PSE), Lissabonin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Valkoinen kirja – Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää
  KOM(2011) 144 lopullinen |

Esittelijä

António COSTA (PT, PSE), Lissabonin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja

Valkoinen kirja – Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää

KOM(2011) 144 lopullinen

I   YLEISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisiä huomioita

| 1. | katsoo, että vuonna 2011 julkaistussa valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” käsitellään Euroopan unionin liikennepolitiikan ja Euroopan liikennejärjestelmien kannalta kaikkein keskeisimpiä pääkysymyksiä. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että ehdotettuun liikennepolitiikkaan olisi sisällytettävä Euroopan unionille Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut yleisemmät tavoitteet sekä pääasiassa ilmastonmuutoksen torjumiseksi suunnitellut kestävän ympäristökehityksen tavoitteet. Lisäksi sen on tuettava sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista globaalisti toimivassa Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että vuonna 2011 julkaistussa valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” käsitellään Euroopan unionin liikennepolitiikan ja Euroopan liikennejärjestelmien kannalta kaikkein keskeisimpiä pääkysymyksiä. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että ehdotettuun liikennepolitiikkaan olisi sisällytettävä Euroopan unionille Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut yleisemmät tavoitteet sekä pääasiassa ilmastonmuutoksen torjumiseksi suunnitellut kestävän ympäristökehityksen tavoitteet. Lisäksi sen on tuettava sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista globaalisti toimivassa Euroopan unionissa.

| 2. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävää poliittista toimivaltaa liikennepolitiikan alalla. Sen lisäksi, että ne ovat osavastuussa mm. tieverkoston ylläpidosta, pysäköintihallinnosta, liikkumisen sujuvuudesta ja julkisesta liikenteestä, ne myös valvovat ympäristövaatimuksiin, kuten ilmanlaatuun, liittyvien sääntöjen noudattamista. Niiden osallistuminen toimintaan monitasoiseen hallintoon perustuvan lähestymistavan mukaisesti on siis välttämätöntä. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävää poliittista toimivaltaa liikennepolitiikan alalla. Sen lisäksi, että ne ovat osavastuussa mm. tieverkoston ylläpidosta, pysäköintihallinnosta, liikkumisen sujuvuudesta ja julkisesta liikenteestä, ne myös valvovat ympäristövaatimuksiin, kuten ilmanlaatuun, liittyvien sääntöjen noudattamista. Niiden osallistuminen toimintaan monitasoiseen hallintoon perustuvan lähestymistavan mukaisesti on siis välttämätöntä.

| 3. | huomauttaa, että valkoisessa kirjassa puhutaan kaupungeista. AK ehdottaa, että kaupunkien ohella mainitaan myös kaupunkialueet ja/tai suurtaajamat. Monissa jäsenvaltioissa liikkuvuuspolitiikka ei määräydy niinkään kuntarajojen kuin suurtaajaman ulottuvuuden mukaan. |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että valkoisessa kirjassa puhutaan kaupungeista. AK ehdottaa, että kaupunkien ohella mainitaan myös kaupunkialueet ja/tai suurtaajamat. Monissa jäsenvaltioissa liikkuvuuspolitiikka ei määräydy niinkään kuntarajojen kuin suurtaajaman ulottuvuuden mukaan.

| 4. | pitää vuoden 2011 valkoista kirjaa erittäin kunnianhimoisena asiakirjana etenkin kun otetaan huomioon, että odotetusti yhtäkään vuonna 2001 julkaistun valkoisen kirjan päätavoitteista ei ole onnistuttu kokonaan saavuttamaan. Joillekin kunnianhimoisista pitkän aikavälin tavoitteista olisi kuitenkin syytä määrittää lyhyemmän aikavälin välitavoitteita, jotta valtiolliset ja alueelliset poliittiset päättäjät saisivat selkeän ohjeellisen kehyksen siitä, mihin toimiin niiden on toimikautensa kuluessa ryhdyttävä. |
| --- | --- |

4.

pitää vuoden 2011 valkoista kirjaa erittäin kunnianhimoisena asiakirjana etenkin kun otetaan huomioon, että odotetusti yhtäkään vuonna 2001 julkaistun valkoisen kirjan päätavoitteista ei ole onnistuttu kokonaan saavuttamaan. Joillekin kunnianhimoisista pitkän aikavälin tavoitteista olisi kuitenkin syytä määrittää lyhyemmän aikavälin välitavoitteita, jotta valtiolliset ja alueelliset poliittiset päättäjät saisivat selkeän ohjeellisen kehyksen siitä, mihin toimiin niiden on toimikautensa kuluessa ryhdyttävä.

| 5. | toteaa, että tulevaisuudennäkymien laatiminen on välttämätöntä ja oikeutettua, sillä nykyiset päätökset vaikuttavat ratkaisevasti liikenteeseen vuosikymmenien ajan. Tässä yhteydessä on kuitenkin muistettava, että vuosikymmenten mittaiset näkymät voivat olla vain hyvin summittaisia. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että tulevaisuudennäkymien laatiminen on välttämätöntä ja oikeutettua, sillä nykyiset päätökset vaikuttavat ratkaisevasti liikenteeseen vuosikymmenien ajan. Tässä yhteydessä on kuitenkin muistettava, että vuosikymmenten mittaiset näkymät voivat olla vain hyvin summittaisia.

| 6. | katsoo, että eri liikennemuotojen välinen tasapaino on kiinteästi sidoksissa ulkoisten kustannusten sisällyttämiseen hintoihin ja että siihen vaikuttaa suoraan infrastruktuurin käyttömaksuihin sovellettava politiikka. Komitea kannattaakin selvästi valkoisessa kirjassa esitettyä visiota avoimesta ja yleispätevästä mallista, jota käytettäisiin vastedes infrastruktuurimaksujen laskennan pohjana kaikissa liikennemuodoissa, ja kehottaa sisällyttämään ulkoiset kustannukset täysimääräisesti hintoihin. Komitea toivoo myös, että kaikki tulot, jotka saadaan ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämistä edistävien EU:n sääntöjen (kuten eurovinjettidirektiivin) täytäntöönpanosta, osoitettaisiin integroidun ja tehokkaan liikennejärjestelmän luomiseen unohtamatta samalla syrjäisimpien alueiden ja saarten erityispiirteitä. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että eri liikennemuotojen välinen tasapaino on kiinteästi sidoksissa ulkoisten kustannusten sisällyttämiseen hintoihin ja että siihen vaikuttaa suoraan infrastruktuurin käyttömaksuihin sovellettava politiikka. Komitea kannattaakin selvästi valkoisessa kirjassa esitettyä visiota avoimesta ja yleispätevästä mallista, jota käytettäisiin vastedes infrastruktuurimaksujen laskennan pohjana kaikissa liikennemuodoissa, ja kehottaa sisällyttämään ulkoiset kustannukset täysimääräisesti hintoihin. Komitea toivoo myös, että kaikki tulot, jotka saadaan ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämistä edistävien EU:n sääntöjen (kuten eurovinjettidirektiivin) täytäntöönpanosta, osoitettaisiin integroidun ja tehokkaan liikennejärjestelmän luomiseen unohtamatta samalla syrjäisimpien alueiden ja saarten erityispiirteitä.

| 7. | katsoo tässä yhteydessä ja erityisesti lento- ja meriliikennettä silmällä pitäen, että on löydettävä tasapaino tiukan ympäristönsuojelun sekä siitä saarille ja syrjäisimmille alueille aiheutuvien valtavien lisäkustannusten välillä; kyseiset alueet ovat täysin riippuvaisia edellä mainituista liikennemuodoista ja kuitenkin erittäin sitoutuneita päästöjen vähentämiseen. |
| --- | --- |

7.

katsoo tässä yhteydessä ja erityisesti lento- ja meriliikennettä silmällä pitäen, että on löydettävä tasapaino tiukan ympäristönsuojelun sekä siitä saarille ja syrjäisimmille alueille aiheutuvien valtavien lisäkustannusten välillä; kyseiset alueet ovat täysin riippuvaisia edellä mainituista liikennemuodoista ja kuitenkin erittäin sitoutuneita päästöjen vähentämiseen.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio kannustaa käytännössä siirtymään maantieliikenteestä rautatie-, sisävesi- ja meriliikenteeseen ja vaatii samalla kaikkien liikennemuotojen ulkoisten kustannusten, kuten ilmansaasteiden, ruuhkien ja melun, sisällyttämistä täysimääräisesti hintoihin. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio kannustaa käytännössä siirtymään maantieliikenteestä rautatie-, sisävesi- ja meriliikenteeseen ja vaatii samalla kaikkien liikennemuotojen ulkoisten kustannusten, kuten ilmansaasteiden, ruuhkien ja melun, sisällyttämistä täysimääräisesti hintoihin.

| 9. | toteaa komission maininneen aiemmin, että onnettomuuksien ulkoiset kustannukset on jo sisällytetty asianmukaisesti hintoihin vakuutusyhtiöiden vakuutusmaksujen kautta. Komitea ei yhdy tähän käsitykseen ja pitää siksi tärkeänä, että komissio esittää sellaisia käyttökelpoisia laskentatapoja onnettomuuksien kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin, joissa otetaan huomioon kaikki onnettomuuksien aiheuttamat kustannukset. |
| --- | --- |

9.

toteaa komission maininneen aiemmin, että onnettomuuksien ulkoiset kustannukset on jo sisällytetty asianmukaisesti hintoihin vakuutusyhtiöiden vakuutusmaksujen kautta. Komitea ei yhdy tähän käsitykseen ja pitää siksi tärkeänä, että komissio esittää sellaisia käyttökelpoisia laskentatapoja onnettomuuksien kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin, joissa otetaan huomioon kaikki onnettomuuksien aiheuttamat kustannukset.

| 10. | on tyytyväinen siihen, että valkoiseen kirjaan sisältyy myös toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään ekologisesti entistä kestävämpiä liikennetottumuksia ja valmiutta siirtyä käyttämään uusia liikennemuotoja ja uusia teknologioita sekä varmistamaan hyväksynnän saaminen ulkoisten kustannusten täysimääräiselle sisällyttämiselle liikkuvuuden kokonaishintaan. EU:n tärkeänä tehtävänä on luoda ymmärtämystä ja hyväksyntää toimenpiteille, joihin paikallis- ja alueviranomaisten on ryhdyttävä ratkaistakseen taajamien liikenneongelmat. |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen siihen, että valkoiseen kirjaan sisältyy myös toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään ekologisesti entistä kestävämpiä liikennetottumuksia ja valmiutta siirtyä käyttämään uusia liikennemuotoja ja uusia teknologioita sekä varmistamaan hyväksynnän saaminen ulkoisten kustannusten täysimääräiselle sisällyttämiselle liikkuvuuden kokonaishintaan. EU:n tärkeänä tehtävänä on luoda ymmärtämystä ja hyväksyntää toimenpiteille, joihin paikallis- ja alueviranomaisten on ryhdyttävä ratkaistakseen taajamien liikenneongelmat.

| 11. | harmittelee, ettei valkoisessa kirjassa käsitellä riittävästi liikenneyhteyksiä, ihmisten liikkuvuutta eikä perustavanlaatuista alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitettä liikenteen alalla, varsinkaan syrjäisten ja erittäin syrjäisten alueiden tai saarialueiden osalta. Yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen toteuttaminen ei ole mahdollista ilman takeita yritysten ja kansalaisten tasavertaisista mahdollisuuksista päästä eri alueille. |
| --- | --- |

11.

harmittelee, ettei valkoisessa kirjassa käsitellä riittävästi liikenneyhteyksiä, ihmisten liikkuvuutta eikä perustavanlaatuista alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitettä liikenteen alalla, varsinkaan syrjäisten ja erittäin syrjäisten alueiden tai saarialueiden osalta. Yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen toteuttaminen ei ole mahdollista ilman takeita yritysten ja kansalaisten tasavertaisista mahdollisuuksista päästä eri alueille.

| 12. | toteaa, että AK on viimeisten kymmenen vuoden aikana tekemällään poliittisella työllä ottanut selvästi kantaa periaatteisiin ja politiikkoihin, joiden tulisi ohjata Euroopan unionin nykyistä liikennepolitiikkaa. Komitean mielestä tämä monipuolinen tietämys olisikin otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin tulevaa liikennepolitiikkaa muotoiltaessa. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että AK on viimeisten kymmenen vuoden aikana tekemällään poliittisella työllä ottanut selvästi kantaa periaatteisiin ja politiikkoihin, joiden tulisi ohjata Euroopan unionin nykyistä liikennepolitiikkaa. Komitean mielestä tämä monipuolinen tietämys olisikin otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin tulevaa liikennepolitiikkaa muotoiltaessa.

| 13. | painottaa, että tehokas, kestäväpohjainen ja vähäpäästöinen liikennejärjestelmä on kansalaisoikeus ja samalla olennainen alueen taloudelliseen vetovoimaan, hyvinvointiin ja elämänlaatuun vaikuttava tekijä. Infrastruktuurien kehittämisen tehostamiseksi olisi kannustettava yksinkertaistamaan kaavoituslainsäädäntöä. |
| --- | --- |

13.

painottaa, että tehokas, kestäväpohjainen ja vähäpäästöinen liikennejärjestelmä on kansalaisoikeus ja samalla olennainen alueen taloudelliseen vetovoimaan, hyvinvointiin ja elämänlaatuun vaikuttava tekijä. Infrastruktuurien kehittämisen tehostamiseksi olisi kannustettava yksinkertaistamaan kaavoituslainsäädäntöä.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

Kohti kilpailukykyistä ja kestävää liikennejärjestelmää

| 14. | on tyytyväinen valkoisessa kirjassa tehtyyn analyysiin liikennealan suuntauksista ja niihin liittyvistä haasteista tulevina vuosikymmeninä. Liikennealan suuntausten asianmukainen diagnosointi on oikeanlaisen liikennepolitiikan suunnittelun välttämätön edellytys. Tässä asiassa valkoinen kirja heijastaa useimpia käsitteellisiä jakolinjoja, jotka on otettava huomioon Euroopan tulevista liikennejärjestelyistä käytävässä keskustelussa. |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen valkoisessa kirjassa tehtyyn analyysiin liikennealan suuntauksista ja niihin liittyvistä haasteista tulevina vuosikymmeninä. Liikennealan suuntausten asianmukainen diagnosointi on oikeanlaisen liikennepolitiikan suunnittelun välttämätön edellytys. Tässä asiassa valkoinen kirja heijastaa useimpia käsitteellisiä jakolinjoja, jotka on otettava huomioon Euroopan tulevista liikennejärjestelyistä käytävässä keskustelussa.

| 15. | haluaisi kuitenkin lieventää – vaikka liikenteellä onkin ratkaiseva merkitys Euroopan unionin kilpailukyvylle – Euroopan komission lausumaa ”liikkuvuuden rajoittaminen ei ole vaihtoehto”. On selvää, että liikennemuotojen on vastattava yksilön liikkuvuuden ja kauppavaihdon tarpeisiin, mutta etenkin yrityksiä tulisi valveuttaa siitä, että ne yhdistävät matkoja nykyistä enemmän, hyödyntävät liiketoiminnan uudelleensijoittamismahdollisuuksia sekä käyttävät menetelmiä ja tekniikkaa, joiden avulla voidaan optimoida liikennevirtaa (esimerkiksi etätyö, videokonferenssit ja sijaintipaikan optimointi). |
| --- | --- |

15.

haluaisi kuitenkin lieventää – vaikka liikenteellä onkin ratkaiseva merkitys Euroopan unionin kilpailukyvylle – Euroopan komission lausumaa ”liikkuvuuden rajoittaminen ei ole vaihtoehto”. On selvää, että liikennemuotojen on vastattava yksilön liikkuvuuden ja kauppavaihdon tarpeisiin, mutta etenkin yrityksiä tulisi valveuttaa siitä, että ne yhdistävät matkoja nykyistä enemmän, hyödyntävät liiketoiminnan uudelleensijoittamismahdollisuuksia sekä käyttävät menetelmiä ja tekniikkaa, joiden avulla voidaan optimoida liikennevirtaa (esimerkiksi etätyö, videokonferenssit ja sijaintipaikan optimointi).

| 16. | kannattaa valkoisessa kirjassa määriteltyjä kilpailukykyisen ja resurssitehokkaan liikennejärjestelmän kymmentä tavoitetta sekä niiden käyttämistä vertailuperusteina 60 prosentin kasvihuonepäästöjen vähennystavoitteen saavuttamiselle. Komitea suosittaakin myös tämän yleistavoitteen sisällyttämistä valkoisessa kirjassa yksilöityjen tavoitteiden luetteloon. Lisäksi se ehdottaa esitettyjen tavoitteiden täydentämistä lisätavoitteilla, joissa keskitytään öljyriippuvuuden, meluhaittojen ja ilmansaasteiden vähentämiseen. |
| --- | --- |

16.

kannattaa valkoisessa kirjassa määriteltyjä kilpailukykyisen ja resurssitehokkaan liikennejärjestelmän kymmentä tavoitetta sekä niiden käyttämistä vertailuperusteina 60 prosentin kasvihuonepäästöjen vähennystavoitteen saavuttamiselle. Komitea suosittaakin myös tämän yleistavoitteen sisällyttämistä valkoisessa kirjassa yksilöityjen tavoitteiden luetteloon. Lisäksi se ehdottaa esitettyjen tavoitteiden täydentämistä lisätavoitteilla, joissa keskitytään öljyriippuvuuden, meluhaittojen ja ilmansaasteiden vähentämiseen.

| 17. | kannattaa tavoitetta, jonka mukaan tavanomaisia polttoaineita käyttävien autojen käyttö puolitetaan kaupunkiliikenteessä vuoteen 2030 mennessä, ne poistetaan kaupungeista asteittain vuoteen 2050 mennessä ja suurissa kaupunkikeskuksissa saadaan vuoteen 2030 mennessä myös verokannustimia hyödyntämällä aikaan pohjimmiltaan hiilidioksidivapaa kaupunkilogistiikka. Komitea tosin pitää kyseisiä toimenpiteitä erittäin kunnianhimoisina. Tästä syystä se katsoo, että on asetettava välitavoitteita, jotta voidaan laatia toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskeva etenemissuunnitelma, seurata niiden täytäntöönpanoa ja arvioida saavutettuja tuloksia. |
| --- | --- |

17.

kannattaa tavoitetta, jonka mukaan tavanomaisia polttoaineita käyttävien autojen käyttö puolitetaan kaupunkiliikenteessä vuoteen 2030 mennessä, ne poistetaan kaupungeista asteittain vuoteen 2050 mennessä ja suurissa kaupunkikeskuksissa saadaan vuoteen 2030 mennessä myös verokannustimia hyödyntämällä aikaan pohjimmiltaan hiilidioksidivapaa kaupunkilogistiikka. Komitea tosin pitää kyseisiä toimenpiteitä erittäin kunnianhimoisina. Tästä syystä se katsoo, että on asetettava välitavoitteita, jotta voidaan laatia toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskeva etenemissuunnitelma, seurata niiden täytäntöönpanoa ja arvioida saavutettuja tuloksia.

| 18. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio haluaa edistyä kohti ”käyttäjä maksaa”- ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteiden täysimääräistä soveltamista ja siten poistaa vääristymät, jotka haittaavat liikennemuotojen oikeudenmukaista kilpailua, jonka perustana on kaikkien ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin. Komitea kannattaa yhteiskunnallisten ja ekologisten kustannusten (kuten onnettomuudet, ilmansaasteet, melu ja ruuhkat) täysimääräistä sisällyttämistä hintoihin siten, että otetaan käyttöön kaikkiin liikennemuotoihin sovellettava yhdenmukaistettu verotus, josta saadut tulot käytetään integroidun ja tehokkaan liikennejärjestelmän luomiseen. |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio haluaa edistyä kohti ”käyttäjä maksaa”- ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteiden täysimääräistä soveltamista ja siten poistaa vääristymät, jotka haittaavat liikennemuotojen oikeudenmukaista kilpailua, jonka perustana on kaikkien ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin. Komitea kannattaa yhteiskunnallisten ja ekologisten kustannusten (kuten onnettomuudet, ilmansaasteet, melu ja ruuhkat) täysimääräistä sisällyttämistä hintoihin siten, että otetaan käyttöön kaikkiin liikennemuotoihin sovellettava yhdenmukaistettu verotus, josta saadut tulot käytetään integroidun ja tehokkaan liikennejärjestelmän luomiseen.

| 19. | on tyytyväinen siihen, että valkoisessa kirjassa on otettu huomioon useat AK:n kaupunkiliikenteestä antamissa viimeisimmissä lausunnoissa tekemät ehdotukset. Komitea kannattaa tässä yhteydessä komission tavoitetta luoda kannustimia tavanomaisen henkilö- ja tavaraliikenteen optimoimiseksi ja minimoimiseksi kaupungeissa ja yhtyy näkemykseen, jonka mukaan kaupunkiliikenteessä käytettävien linja-autojen, taksien ja pakettiautojen suuret määrät toimisivat puhtaiden ajoneuvojen käyttöönoton täydellisenä testialustana. Komissio korostaa aivan oikein, että puhtaiden ajoneuvojen kehittämisestä ja varhaisesta hyödyntämisestä voi olla erittäin paljon hyötyä pyrittäessä vähentämään öljyriippuvuutta. Lisäksi kaupunkien ilmanlaadun parantuminen tuo terveyshyötyjä. |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen siihen, että valkoisessa kirjassa on otettu huomioon useat AK:n kaupunkiliikenteestä antamissa viimeisimmissä lausunnoissa tekemät ehdotukset. Komitea kannattaa tässä yhteydessä komission tavoitetta luoda kannustimia tavanomaisen henkilö- ja tavaraliikenteen optimoimiseksi ja minimoimiseksi kaupungeissa ja yhtyy näkemykseen, jonka mukaan kaupunkiliikenteessä käytettävien linja-autojen, taksien ja pakettiautojen suuret määrät toimisivat puhtaiden ajoneuvojen käyttöönoton täydellisenä testialustana. Komissio korostaa aivan oikein, että puhtaiden ajoneuvojen kehittämisestä ja varhaisesta hyödyntämisestä voi olla erittäin paljon hyötyä pyrittäessä vähentämään öljyriippuvuutta. Lisäksi kaupunkien ilmanlaadun parantuminen tuo terveyshyötyjä.

| 20. | kannattaa myös ajatusta painopisteen siirtämisestä kohti kaikkein ympäristöystävällisimpiä liikennemuotoja samalla kun pidetään kiinni siitä, että kaikkien liikennemuotojen yleistä tehokkuutta ja yhteentoimivuutta olisi parannettava. Aktiiviset toimenpiteet, joilla suositaan jotakin tiettyä liikennemuotoa toisten muotojen kustannuksella, olisi kuitenkin arvioitava tarkasti ja niitä olisi tarkasteltava liikennemäärärahojen oikeudenmukaisen ja avoimen jakamisen näkökulmasta. Muutoin vaarana on teholtaan huonojen liikenneratkaisujen edistäminen. Vaihtoehtoisten liikennemuotojen käyttäminen edellyttää lisäksi tarkoituksenmukaisten infrastruktuurien ja palveluiden olemassaoloa, jotta nykyisiin vaatimuksiin voidaan vastata. |
| --- | --- |

20.

kannattaa myös ajatusta painopisteen siirtämisestä kohti kaikkein ympäristöystävällisimpiä liikennemuotoja samalla kun pidetään kiinni siitä, että kaikkien liikennemuotojen yleistä tehokkuutta ja yhteentoimivuutta olisi parannettava. Aktiiviset toimenpiteet, joilla suositaan jotakin tiettyä liikennemuotoa toisten muotojen kustannuksella, olisi kuitenkin arvioitava tarkasti ja niitä olisi tarkasteltava liikennemäärärahojen oikeudenmukaisen ja avoimen jakamisen näkökulmasta. Muutoin vaarana on teholtaan huonojen liikenneratkaisujen edistäminen. Vaihtoehtoisten liikennemuotojen käyttäminen edellyttää lisäksi tarkoituksenmukaisten infrastruktuurien ja palveluiden olemassaoloa, jotta nykyisiin vaatimuksiin voidaan vastata.

| 21. | pitää edellä esitetyistä kommenteista huolimatta valkoisessa kirjassa määriteltyjä, kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää koskevia kymmentä tavoitetta erittäin kunnianhimoisina. Komitean mielestä sen vuoksi olisi määriteltävä myös välietappeja ja -tavoitteita, joissa otetaan huomioon Euroopan komission jo määrittelemät täydentävät strategiset tavoitteet. Tämän on tapahduttava yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. Näiden välitavoitteiden olisi oltava osa seurantaprosessia, jolla pyritään varmistamaan valkoisessa kirjassa esitetyn vision toteutuminen. |
| --- | --- |

21.

pitää edellä esitetyistä kommenteista huolimatta valkoisessa kirjassa määriteltyjä, kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää koskevia kymmentä tavoitetta erittäin kunnianhimoisina. Komitean mielestä sen vuoksi olisi määriteltävä myös välietappeja ja -tavoitteita, joissa otetaan huomioon Euroopan komission jo määrittelemät täydentävät strategiset tavoitteet. Tämän on tapahduttava yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. Näiden välitavoitteiden olisi oltava osa seurantaprosessia, jolla pyritään varmistamaan valkoisessa kirjassa esitetyn vision toteutuminen.

| 22. | muistuttaa ennen kaikkea siitä, että Euroopan unionin liikennepolitiikan tulee perustua yleisen edun käsitteeseen (kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet käyttää eri liikennemuotoja, sosiaalisten oikeuksien kunnioittaminen, ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin jne.). |
| --- | --- |

22.

muistuttaa ennen kaikkea siitä, että Euroopan unionin liikennepolitiikan tulee perustua yleisen edun käsitteeseen (kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet käyttää eri liikennemuotoja, sosiaalisten oikeuksien kunnioittaminen, ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin jne.).

| 23. | toteaa, että valkoiseen kirjaan liittyvän valmisteluasiakirjan (SEC(2011) 391, julkaistu vain yhdellä kielellä) kohdassa 137, jossa käsitellään julkisen palvelun velvoitteita liikenteen alalla koskevan asetuksen 1370/2007 jatkotoimia, todetaan, että komissio aikoo ehdottaa julkisen palvelun sopimuksia koskevien kilpailuun perustuvien tarjouspyyntömenettelyjen järjestämistä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuisten julkisten palvelujen tehokas tarjoaminen. Ehdotuksessa on annettava paikallisyhteisöille mahdollisuus tarjota tietyin edellytyksin sisäisesti toteutettavia palveluja kilpailuttamatta niitä. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että valkoiseen kirjaan liittyvän valmisteluasiakirjan (SEC(2011) 391, julkaistu vain yhdellä kielellä) kohdassa 137, jossa käsitellään julkisen palvelun velvoitteita liikenteen alalla koskevan asetuksen 1370/2007 jatkotoimia, todetaan, että komissio aikoo ehdottaa julkisen palvelun sopimuksia koskevien kilpailuun perustuvien tarjouspyyntömenettelyjen järjestämistä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuisten julkisten palvelujen tehokas tarjoaminen. Ehdotuksessa on annettava paikallisyhteisöille mahdollisuus tarjota tietyin edellytyksin sisäisesti toteutettavia palveluja kilpailuttamatta niitä.

| 24. | kannustaa Euroopan unionia saattamaan loppuun 27 jäsenvaltion liikennepolitiikkojen todellisen integroinnin (kansallisten rakenteiden yhtenäistäminen, kilpailun kunnioittaminen yleisen edun periaatteiden pohjalta, verotuksen yhdenmukaistaminen, eri subsidiariteettitasoihin sovellettavan uuden sääntelykehyksen määrittäminen) monitasoista hallintoa kunnioittaen. |
| --- | --- |

24.

kannustaa Euroopan unionia saattamaan loppuun 27 jäsenvaltion liikennepolitiikkojen todellisen integroinnin (kansallisten rakenteiden yhtenäistäminen, kilpailun kunnioittaminen yleisen edun periaatteiden pohjalta, verotuksen yhdenmukaistaminen, eri subsidiariteettitasoihin sovellettavan uuden sääntelykehyksen määrittäminen) monitasoista hallintoa kunnioittaen.

Yhtenäinen Euroopan liikennealue

| 25. | korostaa, että Euroopan rautatiemarkkinoiden pirstoutumista on vähennettävä, jotta voidaan luoda laadukasta palvelua kuljetusaikojen, luotettavuuden sekä kuljetusmäärien suhteen tarjoava tehokas rautatieverkko. Tämän vuoksi olisi pyrittävä löytämään kestävä ja kustannustehokas ratkaisu sellaisen kilpailukykyisen eurooppalaisen tavaraliikenteen rautatieverkon perustamiseksi, joka vastaisi tällaisen liikenteen erityisvaatimuksiin. Lisäksi olisi löydettävä ratkaisu esimerkiksi eri raideleveyksiin liittyvien tärkeimpien teknisten ongelmien poistamiseksi. On myös selvää, että rautateiden tavaraliikenteestä, lähimerenkulusta sekä erityisesti kummankin liikennemuodon toisiaan täydentävästä käytöstä voi olla apua syrjäisten alueiden alueellisten talouksien integroimisessa. Tässä mielessä ja näiden kestävien liikennemuotojen asianmukaisen toimivuuden varmistamiseksi on myös kehitettävä logistiikkakeskuksia, jotta mahdollistetaan eri liikennemuotojen optimaalinen yhteentoimivuus sekä koko järjestelmän tehokkuus, ja vältettävä samalla sellaisten logistiikka-asemien lisääntyminen, joilla ei ole tarvittavia ominaisuuksia liikennejärjestelmän ohjaamiseksi kohti liikennemuotojen yhteensopivuutta ja yhteistoimintaa. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että Euroopan rautatiemarkkinoiden pirstoutumista on vähennettävä, jotta voidaan luoda laadukasta palvelua kuljetusaikojen, luotettavuuden sekä kuljetusmäärien suhteen tarjoava tehokas rautatieverkko. Tämän vuoksi olisi pyrittävä löytämään kestävä ja kustannustehokas ratkaisu sellaisen kilpailukykyisen eurooppalaisen tavaraliikenteen rautatieverkon perustamiseksi, joka vastaisi tällaisen liikenteen erityisvaatimuksiin. Lisäksi olisi löydettävä ratkaisu esimerkiksi eri raideleveyksiin liittyvien tärkeimpien teknisten ongelmien poistamiseksi. On myös selvää, että rautateiden tavaraliikenteestä, lähimerenkulusta sekä erityisesti kummankin liikennemuodon toisiaan täydentävästä käytöstä voi olla apua syrjäisten alueiden alueellisten talouksien integroimisessa. Tässä mielessä ja näiden kestävien liikennemuotojen asianmukaisen toimivuuden varmistamiseksi on myös kehitettävä logistiikkakeskuksia, jotta mahdollistetaan eri liikennemuotojen optimaalinen yhteentoimivuus sekä koko järjestelmän tehokkuus, ja vältettävä samalla sellaisten logistiikka-asemien lisääntyminen, joilla ei ole tarvittavia ominaisuuksia liikennejärjestelmän ohjaamiseksi kohti liikennemuotojen yhteensopivuutta ja yhteistoimintaa.

| 26. | kannattaa ajatusta Euroopan unionin liikennepolitiikan vahvistamisesta laatimalla sen tueksi käyttäjille ja operaattoreille tarkoitetut selvät, johdonmukaiset, kattavat ja vakaat säännöt, levittämällä kehittyneitä liikenneteknologioita ja -ratkaisuja sekä rakentamalla tai ajanmukaistamalla tarvittavia perusrakenteita. Tämä vaatisi liikennepalveluiden sisämarkkinoiden toteuttamista ja sääntelyyn liittyvien, hallinnollisten ja teknisten esteiden poistamista kaikkien liikennemuotojen osalta sekä kilpailusääntöjen johdonmukaista soveltamista, palvelustandardien vahvistamista ja käyttäjien oikeuksien vahvistamista. |
| --- | --- |

26.

kannattaa ajatusta Euroopan unionin liikennepolitiikan vahvistamisesta laatimalla sen tueksi käyttäjille ja operaattoreille tarkoitetut selvät, johdonmukaiset, kattavat ja vakaat säännöt, levittämällä kehittyneitä liikenneteknologioita ja -ratkaisuja sekä rakentamalla tai ajanmukaistamalla tarvittavia perusrakenteita. Tämä vaatisi liikennepalveluiden sisämarkkinoiden toteuttamista ja sääntelyyn liittyvien, hallinnollisten ja teknisten esteiden poistamista kaikkien liikennemuotojen osalta sekä kilpailusääntöjen johdonmukaista soveltamista, palvelustandardien vahvistamista ja käyttäjien oikeuksien vahvistamista.

| 27. | toteaa tällöin olevan tärkeää, että kaukoliikenteen yhteyksien lisäksi tarkastellaan myös niiden tukena olevia alueellisia verkostoja. Lisäksi on kiinnitettävä erityistä huomiota rajaseutuihin, jotka kärsivät omista erityisongelmistaan, kuten eroavuuksista maksujärjestelmissä, teknisissä yhteenliittymissä, aikatauluissa ja lainsäädäntöpuitteissa. |
| --- | --- |

27.

toteaa tällöin olevan tärkeää, että kaukoliikenteen yhteyksien lisäksi tarkastellaan myös niiden tukena olevia alueellisia verkostoja. Lisäksi on kiinnitettävä erityistä huomiota rajaseutuihin, jotka kärsivät omista erityisongelmistaan, kuten eroavuuksista maksujärjestelmissä, teknisissä yhteenliittymissä, aikatauluissa ja lainsäädäntöpuitteissa.

| 28. | muistuttaa kuitenkin, että rautatiemarkkinoiden avaaminen ei ole vielä edistynyt riittävästi. Komitea kehottaakin parantamaan ja yhtenäistämään raideliikennemarkkinoiden teknisiä ja oikeudellisia perusedellytyksiä. Samalla olisi otettava käyttöön yhteisrahoitusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa kuitenkin, että rautatiemarkkinoiden avaaminen ei ole vielä edistynyt riittävästi. Komitea kehottaakin parantamaan ja yhtenäistämään raideliikennemarkkinoiden teknisiä ja oikeudellisia perusedellytyksiä. Samalla olisi otettava käyttöön yhteisrahoitusmahdollisuuksia.

| 29. | muistuttaa, että jos kauppa vapautetaan ja uudet toimijat tulevat markkinoille, on samalla otettava käyttöön järjestelyjä, joiden avulla voidaan kasvattaa rautatieliikenteen markkinaosuuksia (muun muassa laitteistojen standardointi, liikennöintiedellytykset, verkkojen turvallisuusnormit EU:n virastojen roolia hyödyntämällä), sillä se on ainoa keino tukea luovuutta ja monipuolisempien palvelujen käyttöönottoa kuluttajien hyödyksi ja aidon liikennemuotosiirtymän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että jos kauppa vapautetaan ja uudet toimijat tulevat markkinoille, on samalla otettava käyttöön järjestelyjä, joiden avulla voidaan kasvattaa rautatieliikenteen markkinaosuuksia (muun muassa laitteistojen standardointi, liikennöintiedellytykset, verkkojen turvallisuusnormit EU:n virastojen roolia hyödyntämällä), sillä se on ainoa keino tukea luovuutta ja monipuolisempien palvelujen käyttöönottoa kuluttajien hyödyksi ja aidon liikennemuotosiirtymän varmistamiseksi.

| 30. | korostaa, että valkoisen kirjan tavoitteet, jotka koskevat maanteiden yli 300 km pituisten tavarakuljetusten osuuden vähentämistä, jotta edistettäisiin siirtymistä maantieliikenteestä rautatie-, sisävesi- ja meriliikenteeseen, eivät ole tarpeeksi kunnianhimoisia (30 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä ja 50 prosentin vähennys vuoteen 2050 mennessä). Komitea kehottaakin Euroopan komissiota menemään pidemmälle ja ehdottamaan kunnianhimoista ohjelmaa koko Euroopan kattavien rautateiden valtaväylien luomiseksi. Ainoastaan tämän tyyppisellä infrastruktuurilla voidaan pitkällä aikavälillä saada maanteiden pitkän matkan tavaraliikenne loppumaan ja vahvistaa alueellista yhteenkuuluvuutta erityisesti syrjäisten valtioiden kanssa. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että valkoisen kirjan tavoitteet, jotka koskevat maanteiden yli 300 km pituisten tavarakuljetusten osuuden vähentämistä, jotta edistettäisiin siirtymistä maantieliikenteestä rautatie-, sisävesi- ja meriliikenteeseen, eivät ole tarpeeksi kunnianhimoisia (30 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä ja 50 prosentin vähennys vuoteen 2050 mennessä). Komitea kehottaakin Euroopan komissiota menemään pidemmälle ja ehdottamaan kunnianhimoista ohjelmaa koko Euroopan kattavien rautateiden valtaväylien luomiseksi. Ainoastaan tämän tyyppisellä infrastruktuurilla voidaan pitkällä aikavälillä saada maanteiden pitkän matkan tavaraliikenne loppumaan ja vahvistaa alueellista yhteenkuuluvuutta erityisesti syrjäisten valtioiden kanssa.

| 31. | kannattaa Euroopan yhtenäisen ilmatilan toteuttamiseen tähtäävän aloitteen täysimääräistä täytäntöönpanoa sekä rautatiepalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamista. Komitea kannattaa lisäksi ajatusta ”sinisen vyöhykkeen” perustamisesta ensimmäisenä askeleena kohti merenkulkupalveluita koskevan pysyvän järjestelmän luomista. Sitä olisi täydennettävä ”merten moottoriteiden” käsitteellä, johon sisältyisi myös uusi visio alusten merkityksestä todellisina liikkuvina infrastruktuureina. |
| --- | --- |

31.

kannattaa Euroopan yhtenäisen ilmatilan toteuttamiseen tähtäävän aloitteen täysimääräistä täytäntöönpanoa sekä rautatiepalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamista. Komitea kannattaa lisäksi ajatusta ”sinisen vyöhykkeen” perustamisesta ensimmäisenä askeleena kohti merenkulkupalveluita koskevan pysyvän järjestelmän luomista. Sitä olisi täydennettävä ”merten moottoriteiden” käsitteellä, johon sisältyisi myös uusi visio alusten merkityksestä todellisina liikkuvina infrastruktuureina.

| 32. | katsoo, että syrjäisimpien alueiden yhteydet Manner-Eurooppaan ja EU:n ulkopuolisiin naapurimaihin on otettava erityisesti huomioon. Huonot yhteydet, joista kyseiset alueet tyypillisesti kärsivät, asettavat ne muita huonompaan asemaan sekä estävät niitä osallistumasta täysipainoisesti unionin sisämarkkinoille ja kehittämästä talouttaan lähialueillaan. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että syrjäisimpien alueiden yhteydet Manner-Eurooppaan ja EU:n ulkopuolisiin naapurimaihin on otettava erityisesti huomioon. Huonot yhteydet, joista kyseiset alueet tyypillisesti kärsivät, asettavat ne muita huonompaan asemaan sekä estävät niitä osallistumasta täysipainoisesti unionin sisämarkkinoille ja kehittämästä talouttaan lähialueillaan.

| 33. | pahoittelee, että vuoden 2011 valkoinen kirja on meriliikenteen edistämisen osalta vähemmän kunnianhimoinen kuin vuoden 2001 valkoinen kirja (jossa otettiin käyttöön merten moottoriteiden käsite). Komitea pahoittelee erityisesti sitä, ettei valkoisen kirjan liitteenä olevaan aloiteluetteloon sisälly tietoa merten moottoriteiden sen enempää kuin Marco Polo -ohjelmankaan tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

33.

pahoittelee, että vuoden 2011 valkoinen kirja on meriliikenteen edistämisen osalta vähemmän kunnianhimoinen kuin vuoden 2001 valkoinen kirja (jossa otettiin käyttöön merten moottoriteiden käsite). Komitea pahoittelee erityisesti sitä, ettei valkoisen kirjan liitteenä olevaan aloiteluetteloon sisälly tietoa merten moottoriteiden sen enempää kuin Marco Polo -ohjelmankaan tulevaisuudesta.

| 34. | on myös sitä mieltä, että alueilla, joilla liikenteen päästöillä on topografisten seikkojen vuoksi huomattavasti vakavammat vaikutukset kuin muualla (kuten vuoristoalueet), on oltava omia säännöksiä ja toimia liikenteen ja siihen liittyvien vaikutusten vähentämiseksi siinä määrin, että ihmisten terveydelle ja ympäristölle haitalliset vaikutukset voidaan sulkea pois. |
| --- | --- |

34.

on myös sitä mieltä, että alueilla, joilla liikenteen päästöillä on topografisten seikkojen vuoksi huomattavasti vakavammat vaikutukset kuin muualla (kuten vuoristoalueet), on oltava omia säännöksiä ja toimia liikenteen ja siihen liittyvien vaikutusten vähentämiseksi siinä määrin, että ihmisten terveydelle ja ympäristölle haitalliset vaikutukset voidaan sulkea pois.

| 35. | katsoo, että olisi ryhdyttävä lisätoimenpiteisiin sellaisten entistä parempien ja tehokkaampien liikenneratkaisujen edistämiseksi, joilla parannetaan yhteyksiä Manner-Euroopan ja unionin saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden välillä sekä edellä mainittujen alueiden ja EU:n ulkorajojen ulkopuolella sijaitsevien alueiden välillä. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että olisi ryhdyttävä lisätoimenpiteisiin sellaisten entistä parempien ja tehokkaampien liikenneratkaisujen edistämiseksi, joilla parannetaan yhteyksiä Manner-Euroopan ja unionin saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden välillä sekä edellä mainittujen alueiden ja EU:n ulkorajojen ulkopuolella sijaitsevien alueiden välillä.

| 36. | korostaa myös, että Itä- ja Länsi-Euroopan yhteyksien vahvistamisen lisäksi on koheesion sekä kilpailukyvyn vuoksi oleellista edistää Keski-Euroopan yhteyksiä Euroopan unionin ulkorajoille sekä kaukaisemmille alueille, jotka yhdistävät Euroopan Välimeren ja Atlantin alueisiin. AK korostaa tässä yhteydessä satamien ja lentoasemien ratkaisevaa merkitystä sekä niiden yhteyksiä sisämaahan pyrittäessä integroimaan EU maailmanmarkkinoihin, erityisesti Afrikan, Amerikan ja Aasian alueisiin, sekä Atlantin saarten strategisia mahdollisuuksia toimia liikenteen logistiikkakeskuksina. |
| --- | --- |

36.

korostaa myös, että Itä- ja Länsi-Euroopan yhteyksien vahvistamisen lisäksi on koheesion sekä kilpailukyvyn vuoksi oleellista edistää Keski-Euroopan yhteyksiä Euroopan unionin ulkorajoille sekä kaukaisemmille alueille, jotka yhdistävät Euroopan Välimeren ja Atlantin alueisiin. AK korostaa tässä yhteydessä satamien ja lentoasemien ratkaisevaa merkitystä sekä niiden yhteyksiä sisämaahan pyrittäessä integroimaan EU maailmanmarkkinoihin, erityisesti Afrikan, Amerikan ja Aasian alueisiin, sekä Atlantin saarten strategisia mahdollisuuksia toimia liikenteen logistiikkakeskuksina.

| 37. | toteaa, että aivan erityisesti pyritään kehittämään kohdennetusti viittä tärkeintä liikenneakselia, jotka Euroopan komissio on määritellyt Euroopan ja sen naapurialueiden liikenteen suuntaviivoissa. Tässä yhteydessä tulee vaatia keskusreittejä koskevien EU:n sekä näiden väylien varrella sijaitsevien valtioiden toimien vahvistamista. Komitea on tyytyväinen tavoitteeseen tehdä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen puitteissa rakenteilla olevasta ydinverkosta joustava. Tällöin tarvitaan avoimuuden periaatetta noudattavia arviointimenetelmiä, joilla varmistetaan sekä tehtävien investointien turvallisuus että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen jatkuva ajantasaistaminen ja täydentäminen. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että aivan erityisesti pyritään kehittämään kohdennetusti viittä tärkeintä liikenneakselia, jotka Euroopan komissio on määritellyt Euroopan ja sen naapurialueiden liikenteen suuntaviivoissa. Tässä yhteydessä tulee vaatia keskusreittejä koskevien EU:n sekä näiden väylien varrella sijaitsevien valtioiden toimien vahvistamista. Komitea on tyytyväinen tavoitteeseen tehdä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen puitteissa rakenteilla olevasta ydinverkosta joustava. Tällöin tarvitaan avoimuuden periaatetta noudattavia arviointimenetelmiä, joilla varmistetaan sekä tehtävien investointien turvallisuus että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen jatkuva ajantasaistaminen ja täydentäminen.

| 38. | on tyytyväinen ehdotukseen lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen tarkistamisesta siten, että se suosii lentoasemien kapasiteetin tehokkaampaa käyttöä. Ennen lopullisten päätösten tekemistä liikenneaikatauluista asiaa on kuitenkin erittäin tärkeää harkita tarkoin erityisesti niiden lentoasemien osalta, jotka sijaitsevat ympäristövaikutuksille muita alueita alttiimmilla kaupunkialueilla. |
| --- | --- |

38.

on tyytyväinen ehdotukseen lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen tarkistamisesta siten, että se suosii lentoasemien kapasiteetin tehokkaampaa käyttöä. Ennen lopullisten päätösten tekemistä liikenneaikatauluista asiaa on kuitenkin erittäin tärkeää harkita tarkoin erityisesti niiden lentoasemien osalta, jotka sijaitsevat ympäristövaikutuksille muita alueita alttiimmilla kaupunkialueilla.

| 39. | korostaa, että kilpailukykyohjelma ja sosiaalipoliittinen ohjelma on tärkeää saattaa samansuuntaisiksi sosiaalisen vuoropuhelun pohjalta, jotta voidaan välttää työmarkkinakonfliktit, jotka ovat todistetusti aiheuttaneet huomattavia taloudellisia tappioita monilla aloilla. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että kilpailukykyohjelma ja sosiaalipoliittinen ohjelma on tärkeää saattaa samansuuntaisiksi sosiaalisen vuoropuhelun pohjalta, jotta voidaan välttää työmarkkinakonfliktit, jotka ovat todistetusti aiheuttaneet huomattavia taloudellisia tappioita monilla aloilla.

| 40. | kannattaa ehdotettuja aloitteita, joilla pyritään parantamaan turvallisuutta soveltamalla kattavaa lähestymistapaa, jossa yhdistyvät ilma- ja meriliikenteen turvallisuutta koskevat poliittiset toimet, lainsäädäntö ja valvonta. Erityisesti tarkastusmenetelmien parantaminen on erittäin tärkeää, koska se antaa mahdollisuuden tarkastaa entistä suurempia matkustajamääriä mahdollisimman huomaamattomasti ja matkustajien perusoikeuksia täysin kunnioittaen. |
| --- | --- |

40.

kannattaa ehdotettuja aloitteita, joilla pyritään parantamaan turvallisuutta soveltamalla kattavaa lähestymistapaa, jossa yhdistyvät ilma- ja meriliikenteen turvallisuutta koskevat poliittiset toimet, lainsäädäntö ja valvonta. Erityisesti tarkastusmenetelmien parantaminen on erittäin tärkeää, koska se antaa mahdollisuuden tarkastaa entistä suurempia matkustajamääriä mahdollisimman huomaamattomasti ja matkustajien perusoikeuksia täysin kunnioittaen.

| 41. | yhtyy komission visioon nollatoleranssista tieturvallisuudessa, mutta panee merkille kyseisen tavoitteen kunnianhimoisuuden ja siihen liittyvät useat haasteet. Tässä yhteydessä olisi sovellettava eriytettyä lähestymistapaa esimerkiksi tarkastelemalla liikenneonnettomuuksien uhrien määrää suhteessa liikenteen määrään. Liikenteessä kuolleiden määrässä ja jo toteutetuissa toimenpiteissä on nimittäin suuria eroja kaupunkien ja alueiden välillä. Yleisesti sovellettava tavoite rasittaisi kohtuuttomasti kaupunkeja ja alueita, jotka ovat jo toteuttaneet tehokkaita toimenpiteitä ja onnistuneet niiden avulla vähentämään liikenneonnettomuuksien uhrien määrää. Liikenneturvallisuus ei riipu pelkästään teknologisista ratkaisuista vaan myös ihmisten käyttäytymisestä. AK suosittelee tässä yhteydessä ajoneuvojen katsastusvälien yhdenmukaistamista ja tieliikenneturvallisuuskasvatuksen sisällyttämistä autokoulujen opetusohjelmiin Euroopassa. Tällaista yhdenmukaistetun katsastuksen periaatetta voitaisiin soveltaa myös muihin asioihin, kuten kasvihuonekaasupäästöihin. Myös ihmisten käyttäytymismallien muutos voi vähentää liikennettä ja näin parantaa huomattavasti liikenneturvallisuutta. |
| --- | --- |

41.

yhtyy komission visioon nollatoleranssista tieturvallisuudessa, mutta panee merkille kyseisen tavoitteen kunnianhimoisuuden ja siihen liittyvät useat haasteet. Tässä yhteydessä olisi sovellettava eriytettyä lähestymistapaa esimerkiksi tarkastelemalla liikenneonnettomuuksien uhrien määrää suhteessa liikenteen määrään. Liikenteessä kuolleiden määrässä ja jo toteutetuissa toimenpiteissä on nimittäin suuria eroja kaupunkien ja alueiden välillä. Yleisesti sovellettava tavoite rasittaisi kohtuuttomasti kaupunkeja ja alueita, jotka ovat jo toteuttaneet tehokkaita toimenpiteitä ja onnistuneet niiden avulla vähentämään liikenneonnettomuuksien uhrien määrää. Liikenneturvallisuus ei riipu pelkästään teknologisista ratkaisuista vaan myös ihmisten käyttäytymisestä. AK suosittelee tässä yhteydessä ajoneuvojen katsastusvälien yhdenmukaistamista ja tieliikenneturvallisuuskasvatuksen sisällyttämistä autokoulujen opetusohjelmiin Euroopassa. Tällaista yhdenmukaistetun katsastuksen periaatetta voitaisiin soveltaa myös muihin asioihin, kuten kasvihuonekaasupäästöihin. Myös ihmisten käyttäytymismallien muutos voi vähentää liikennettä ja näin parantaa huomattavasti liikenneturvallisuutta.

| 42. | katsoo, että liikenneturvallisuuden alalla toteutettavien toimien tulisi perustua hyviin esimerkkeihin ja ne olisi voitava mukauttaa paikallisiin tilanteisiin. Komitea viittaa tässä yhteydessä myös aiempaan lausuntoonsa tieliikenneturvallisuuden poliittisista suuntaviivoista vuosiksi 2011–2020. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että liikenneturvallisuuden alalla toteutettavien toimien tulisi perustua hyviin esimerkkeihin ja ne olisi voitava mukauttaa paikallisiin tilanteisiin. Komitea viittaa tässä yhteydessä myös aiempaan lausuntoonsa tieliikenneturvallisuuden poliittisista suuntaviivoista vuosiksi 2011–2020.

| 43. | toteaa, että raideliikenteessä Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän ERTMS:n soveltaminen tulisi ottaa käytännöksi kaikilla rautatiereiteillä. Tällöin tulee kiinnittää erityistä huomiota rajatylittäviin reitteihin, joilla erilaiset turvajärjestelmät aiheuttavat vielä liikenteen pullonkauloja. |
| --- | --- |

43.

toteaa, että raideliikenteessä Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän ERTMS:n soveltaminen tulisi ottaa käytännöksi kaikilla rautatiereiteillä. Tällöin tulee kiinnittää erityistä huomiota rajatylittäviin reitteihin, joilla erilaiset turvajärjestelmät aiheuttavat vielä liikenteen pullonkauloja.

| 44. | toistaa kannattavansa tämän vuoksi ajatusta vakavan loukkaantumisen eri määritelmien yhdenmukaistamisesta, jotta liikenneturvallisuuspolitiikan tehokkuutta voidaan paremmin seurata ja arvioida. Komitea ehdottaa lisäksi, että tieliikennerikkomusrekisterit saatetaan yhteiseen käyttöön ja yhteentoimiviksi, jotta seuraamuksia määrättäessä voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon muissa jäsenvaltioissa tehdyt rikkomukset. |
| --- | --- |

44.

toistaa kannattavansa tämän vuoksi ajatusta vakavan loukkaantumisen eri määritelmien yhdenmukaistamisesta, jotta liikenneturvallisuuspolitiikan tehokkuutta voidaan paremmin seurata ja arvioida. Komitea ehdottaa lisäksi, että tieliikennerikkomusrekisterit saatetaan yhteiseen käyttöön ja yhteentoimiviksi, jotta seuraamuksia määrättäessä voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon muissa jäsenvaltioissa tehdyt rikkomukset.

Innovaatioita tulevaisuutta varten – teknologia ja tottumukset

| 45. | kannattaa varauksetta eurooppalaista liikennealan tutkimus- ja innovointipolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa esitettyä visiota ja siihen sisältyviä yhteisiä tutkimustoimia. Komitea on lisäksi samaa mieltä aloista, joilla tarvitaan toimenpiteitä. Ne ovat ajoneuvotehokkuuden parantaminen uuden moottoriteknologian, uusien materiaalien ja suunnittelun avulla, puhtaamman energian käyttö uusien energialähteiden ja käyttövoimajärjestelmien ansiosta, verkkojen käytön parantaminen ja liikennöinnin turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen tieto- ja viestintäjärjestelmien avulla. |
| --- | --- |

45.

kannattaa varauksetta eurooppalaista liikennealan tutkimus- ja innovointipolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa esitettyä visiota ja siihen sisältyviä yhteisiä tutkimustoimia. Komitea on lisäksi samaa mieltä aloista, joilla tarvitaan toimenpiteitä. Ne ovat ajoneuvotehokkuuden parantaminen uuden moottoriteknologian, uusien materiaalien ja suunnittelun avulla, puhtaamman energian käyttö uusien energialähteiden ja käyttövoimajärjestelmien ansiosta, verkkojen käytön parantaminen ja liikennöinnin turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen tieto- ja viestintäjärjestelmien avulla.

| 46. | kannattaa valkoisessa kirjassa tehtyjä ehdotuksia asianmukaisten hiilidioksidipäästönormien määrittelystä kaikissa liikennemuodoissa, puhtaiden ajoneuvojen latausinfrastruktuurin yhteentoimivuussääntöjen laatimisesta sekä tankkausinfrastruktuureja koskevien ohjeistojen ja standardien laatimisesta. Alue- ja paikallisviranomaisten olisi voitava osallistua kaikkiin näihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

46.

kannattaa valkoisessa kirjassa tehtyjä ehdotuksia asianmukaisten hiilidioksidipäästönormien määrittelystä kaikissa liikennemuodoissa, puhtaiden ajoneuvojen latausinfrastruktuurin yhteentoimivuussääntöjen laatimisesta sekä tankkausinfrastruktuureja koskevien ohjeistojen ja standardien laatimisesta. Alue- ja paikallisviranomaisten olisi voitava osallistua kaikkiin näihin toimenpiteisiin.

| 47. | korostaa sellaisen eurooppalaisen politiikan merkitystä, jolla pyritään torjumaan ajoneuvojen aiheuttamaa saastumista ongelman alkulähteellä asettamalla ajoneuvoille EU:n tasolla kasvihuonekaasu- ja melupäästöjä sekä ilmansaasteita koskevat normit samoin kuin normit ajoneuvojen aktiivisen ja passiivisen turvallisuuden parantamiseksi. Tässä yhteydessä on välttämätöntä, että olennaisten teknisten parannusten käyttöönotto ajoneuvotekniikassa nivotaan melu- ja saastepäästöjen raja-arvojen noudattamiseen. |
| --- | --- |

47.

korostaa sellaisen eurooppalaisen politiikan merkitystä, jolla pyritään torjumaan ajoneuvojen aiheuttamaa saastumista ongelman alkulähteellä asettamalla ajoneuvoille EU:n tasolla kasvihuonekaasu- ja melupäästöjä sekä ilmansaasteita koskevat normit samoin kuin normit ajoneuvojen aktiivisen ja passiivisen turvallisuuden parantamiseksi. Tässä yhteydessä on välttämätöntä, että olennaisten teknisten parannusten käyttöönotto ajoneuvotekniikassa nivotaan melu- ja saastepäästöjen raja-arvojen noudattamiseen.

| 48. | pitää matkustus- ja ajotottumuksia keskeisinä kysymyksinä pyrittäessä varmistamaan valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden täysi saavuttaminen. Komitea kannattaa kaikkia valkoiseen kirjaan sisältyviä aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa tietoisuutta siitä, että totutuille yksittäisen ihmisen liikennevalinnoille on vaihtoehtoja, sekä toimenpiteitä ajotottumusten parantamiseksi. Komitean mielestä matkustustottumusten alalla tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä erityisesti Euroopan väestön valmistelemiseksi omaksumaan tulevaisuudessa uudenlaisia suhtautumistapoja liikkumiseen, mutta myös asianmukaisten liikenneinfrastruktuureiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

48.

pitää matkustus- ja ajotottumuksia keskeisinä kysymyksinä pyrittäessä varmistamaan valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden täysi saavuttaminen. Komitea kannattaa kaikkia valkoiseen kirjaan sisältyviä aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa tietoisuutta siitä, että totutuille yksittäisen ihmisen liikennevalinnoille on vaihtoehtoja, sekä toimenpiteitä ajotottumusten parantamiseksi. Komitean mielestä matkustustottumusten alalla tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä erityisesti Euroopan väestön valmistelemiseksi omaksumaan tulevaisuudessa uudenlaisia suhtautumistapoja liikkumiseen, mutta myös asianmukaisten liikenneinfrastruktuureiden kehittämiseksi.

Kaupunkiliikenne

| 49. | on tyytyväinen valkoiseen kirjaan sisällytettyihin, kaupunkiliikennesuunnitelmia koskeviin ehdotuksiin. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien laatiminen ainakin suurimpia kaupunkeja varten kuului keskeisiin vaatimuksiin, jotka AK esitti asiaa käsittelevästä vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa. |
| --- | --- |

49.

on tyytyväinen valkoiseen kirjaan sisällytettyihin, kaupunkiliikennesuunnitelmia koskeviin ehdotuksiin. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien laatiminen ainakin suurimpia kaupunkeja varten kuului keskeisiin vaatimuksiin, jotka AK esitti asiaa käsittelevästä vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa.

| 50. | toteaa, että komission käsityksen mukaan suuri osa liikennejärjestelmän ulkoisista vaikutuksista kohdistuu ennen kaikkea tiheään rakennettuihin alueisiin. Nimenomaan paikallis- ja alueviranomaisilla on paras tietämys siitä, kuinka kyseiset ongelmat voidaan ratkaista. Siksi on tärkeää, että niillä on käytettävissään siihen tarvittavat välineet. Vaikka toissijaisuusperiaatetta onkin kunnioitettava, EU voi tukea paikallis- ja alueviranomaisten työskentelyä kannustamalla yhteistyöhön ja kokemustenvaihtoon sekä vaikuttamalla asenteisiin. |
| --- | --- |

50.

toteaa, että komission käsityksen mukaan suuri osa liikennejärjestelmän ulkoisista vaikutuksista kohdistuu ennen kaikkea tiheään rakennettuihin alueisiin. Nimenomaan paikallis- ja alueviranomaisilla on paras tietämys siitä, kuinka kyseiset ongelmat voidaan ratkaista. Siksi on tärkeää, että niillä on käytettävissään siihen tarvittavat välineet. Vaikka toissijaisuusperiaatetta onkin kunnioitettava, EU voi tukea paikallis- ja alueviranomaisten työskentelyä kannustamalla yhteistyöhön ja kokemustenvaihtoon sekä vaikuttamalla asenteisiin.

| 51. | kannattaa toimia kestävyysajattelua noudattavien kaupunkiliikennesuunnitelmien ja kaupunkiliikenneauditointien valmisteluun kannustamiseksi, mutta katsoo, että päätösvallan tulisi pysyä asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten käsissä toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen. AK toistaa aiemmin esittämänsä ehdotuksen, jonka mukaan vuosien 2014–2020 rahoitusnäkymien puitteissa tulisi ottaa käyttöön uusi rahoitusväline, joka mahdollistaa kaupunkiliikennesuunnitelmien osarahoituksen. Kaupunkiliikenneauditointeja koskevan hakemuksen jättämisellä voitaisiin osaltaan edistää prosessia, jolla pyritään ottamaan käyttöön eurooppalainen palkinto huomattavien ja siirrettävissä olevien liikennealoitteiden palkitsemiseksi. Palkinto olisi osa unionin laajuista sinilippujärjestelmää vastaavaa tunnustusta, joka myönnetään mahdollisimman saasteettomille ja ruuhkattomille kaupunkialueille, kuten AK on jo aikaisemmin ehdottanut. |
| --- | --- |

51.

kannattaa toimia kestävyysajattelua noudattavien kaupunkiliikennesuunnitelmien ja kaupunkiliikenneauditointien valmisteluun kannustamiseksi, mutta katsoo, että päätösvallan tulisi pysyä asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten käsissä toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen. AK toistaa aiemmin esittämänsä ehdotuksen, jonka mukaan vuosien 2014–2020 rahoitusnäkymien puitteissa tulisi ottaa käyttöön uusi rahoitusväline, joka mahdollistaa kaupunkiliikennesuunnitelmien osarahoituksen. Kaupunkiliikenneauditointeja koskevan hakemuksen jättämisellä voitaisiin osaltaan edistää prosessia, jolla pyritään ottamaan käyttöön eurooppalainen palkinto huomattavien ja siirrettävissä olevien liikennealoitteiden palkitsemiseksi. Palkinto olisi osa unionin laajuista sinilippujärjestelmää vastaavaa tunnustusta, joka myönnetään mahdollisimman saasteettomille ja ruuhkattomille kaupunkialueille, kuten AK on jo aikaisemmin ehdottanut.

| 52. | katsoo, että hyvin suunnitellut kaupungit, joissa otetaan käyttöön entistä tehokkaampia tuotantoprosesseja ja eliminoidaan turhia liikenneratkaisuja, helpottavat tavaroiden, henkilöiden ja palveluiden liikkuvuutta. Komitea suosittaakin, että kaupunkisuunnitteluun ja liikennesuunnitteluun olisi alettava soveltaa nykyistä integroidumpaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

52.

katsoo, että hyvin suunnitellut kaupungit, joissa otetaan käyttöön entistä tehokkaampia tuotantoprosesseja ja eliminoidaan turhia liikenneratkaisuja, helpottavat tavaroiden, henkilöiden ja palveluiden liikkuvuutta. Komitea suosittaakin, että kaupunkisuunnitteluun ja liikennesuunnitteluun olisi alettava soveltaa nykyistä integroidumpaa lähestymistapaa.

| 53. | asettuu odottavalle kannalle mitä tulee ajatukseen paikallistason puitteiden luomisesta kaupunkien tiemaksuille ja ajorajoitusjärjestelmille sekä kannattaa sellaisten yhteisten teknisten standardien käyttöönottoa, joilla varmistetaan yhteentoimivuus, jotta paikalliset aloitteet eivät muodosta uusia teknisiä esteitä vapaalle liikkuvuudelle Euroopan unionin alueella. |
| --- | --- |

53.

asettuu odottavalle kannalle mitä tulee ajatukseen paikallistason puitteiden luomisesta kaupunkien tiemaksuille ja ajorajoitusjärjestelmille sekä kannattaa sellaisten yhteisten teknisten standardien käyttöönottoa, joilla varmistetaan yhteentoimivuus, jotta paikalliset aloitteet eivät muodosta uusia teknisiä esteitä vapaalle liikkuvuudelle Euroopan unionin alueella.

| 54. | korostaa informaatioteknologioiden kaltaisten teknisten ja organisatoristen ratkaisujen keskeistä roolia sellaisten uusien liikkuvuuden muotojen kehittämisessä, jotka perustuvat kaikkien eri liikennemuotojen yhdistettyyn käyttöön matkustaja- ja tavaraliikenteessä (mm. intermodaaliset sähköiset lippujärjestelmät, intermodaaliset rahtikirjat, sähköinen reititys, rahdin seuranta sekä reaaliaikaiset toimitustiedot), jotta olemassa olevia kevyempiä liikennemuotoja voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla (ajoneuvojen yhteisomistus, sähköajoneuvojen kehittely lyhyille matkoille, ajoneuvojen yhteiskäyttö, kimppakyyti, kuljetusten ja yhteyksien suunnittelu, linja-autojen ja raitiovaunujen käyttäminen ensisijaisesti), sillä paikallisen ja alueellisen liikennejärjestelmän hallinnointi on suuri haaste, joka sivuutetaan valkoisessa kirjassa kokonaan. |
| --- | --- |

54.

korostaa informaatioteknologioiden kaltaisten teknisten ja organisatoristen ratkaisujen keskeistä roolia sellaisten uusien liikkuvuuden muotojen kehittämisessä, jotka perustuvat kaikkien eri liikennemuotojen yhdistettyyn käyttöön matkustaja- ja tavaraliikenteessä (mm. intermodaaliset sähköiset lippujärjestelmät, intermodaaliset rahtikirjat, sähköinen reititys, rahdin seuranta sekä reaaliaikaiset toimitustiedot), jotta olemassa olevia kevyempiä liikennemuotoja voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla (ajoneuvojen yhteisomistus, sähköajoneuvojen kehittely lyhyille matkoille, ajoneuvojen yhteiskäyttö, kimppakyyti, kuljetusten ja yhteyksien suunnittelu, linja-autojen ja raitiovaunujen käyttäminen ensisijaisesti), sillä paikallisen ja alueellisen liikennejärjestelmän hallinnointi on suuri haaste, joka sivuutetaan valkoisessa kirjassa kokonaan.

| 55. | kehottaa määrittelemään lähes päästöttömään kaupunkilogistiikkaan tähtäävän strategian, jossa kaavoitukseen, raide-, meri- ja sisävesiliikenteen käyttöön, maksuihin ja ajoneuvoteknologian standardeihin liittyvät näkökohdat yhdistetään toisiinsa muun muassa edistämällä vähäpäästöisten ajoneuvojen julkisia yhteishankintoja hyötyajoneuvokalustoon (jakeluautot, taksit, linja-autot jne.). |
| --- | --- |

55.

kehottaa määrittelemään lähes päästöttömään kaupunkilogistiikkaan tähtäävän strategian, jossa kaavoitukseen, raide-, meri- ja sisävesiliikenteen käyttöön, maksuihin ja ajoneuvoteknologian standardeihin liittyvät näkökohdat yhdistetään toisiinsa muun muassa edistämällä vähäpäästöisten ajoneuvojen julkisia yhteishankintoja hyötyajoneuvokalustoon (jakeluautot, taksit, linja-autot jne.).

| 56. | pyytää ottamaan paremmin huomioon liikennepolitiikan kaupunkiulottuvuuden ja laajemman kaavoituskäsitteen välisen yhteyden, jotta voidaan kaupunkiliikenteen ja infrastruktuurin kehittämisen lisäksi torjua kaupunkirakenteen hajautumista ja suunnitella tarkemmin kaupungin ja sitä välittömästi ympäröivän alueen suhdetta (kaupunki/maaseutu). Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota julkisen henkilölähiliikenteen vahvistamiseen. |
| --- | --- |

56.

pyytää ottamaan paremmin huomioon liikennepolitiikan kaupunkiulottuvuuden ja laajemman kaavoituskäsitteen välisen yhteyden, jotta voidaan kaupunkiliikenteen ja infrastruktuurin kehittämisen lisäksi torjua kaupunkirakenteen hajautumista ja suunnitella tarkemmin kaupungin ja sitä välittömästi ympäröivän alueen suhdetta (kaupunki/maaseutu). Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota julkisen henkilölähiliikenteen vahvistamiseen.

Nykyaikainen infrastruktuuri ja älykäs hinnoittelu ja rahoitus

| 57. | kannattaa sitä, että osana parhaillaan käynnissä olevaa Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan uudelleentarkastelua luodaan Euroopan strategisten infrastruktuurien runkoverkko, joka kattaa Euroopan unionin kaikki alueet sekä liikenteen ja logistiikan tärkeimmät solmukohdat ja muodostaa Euroopan yhtenäisen liikennealueen. Lisäksi on poistettava pullonkaulat sekä varmistettava asianmukaiset yhteydet maailmanmarkkinoille. |
| --- | --- |

57.

kannattaa sitä, että osana parhaillaan käynnissä olevaa Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan uudelleentarkastelua luodaan Euroopan strategisten infrastruktuurien runkoverkko, joka kattaa Euroopan unionin kaikki alueet sekä liikenteen ja logistiikan tärkeimmät solmukohdat ja muodostaa Euroopan yhtenäisen liikennealueen. Lisäksi on poistettava pullonkaulat sekä varmistettava asianmukaiset yhteydet maailmanmarkkinoille.

| 58. | toteaa, ettei valkoisessa kirjassa asetettuja tavoitteita voida kokonaan saavuttaa ilman asianmukaisten varojen osoittamista tähän tarkoitukseen, kun otetaan huomioon koheesiopolitiikan alueelliset erityispiirteet eri jäsenvaltioissa sekä vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa annetut sitoumukset. Todettakoon, että valkoisessa kirjassa vältetään kysymystä EU:n liikennepolitiikkaan ja infrastruktuureihin osoitettavista budjetti- ja muista resursseista. AK kannattaa tässä yhteydessä ehdotusta eurooppalaisen lainan ja euro-obligaatioiden käyttämisestä tärkeimpinä rahoitusvälineinä tarvittavien liikenneinfrastruktuurien rahoittamiseksi. AK muistuttaa, että tämä laajamittainen investointi edellyttää todellista poliittista tahtoa kaikkein korkeimmalla tasolla. Ilman sitä alueelliselle kilpailukyvylle välttämättömät EU:n liikennepolitiikan päämäärät jäävät vain hartaaksi toiveeksi. |
| --- | --- |

58.

toteaa, ettei valkoisessa kirjassa asetettuja tavoitteita voida kokonaan saavuttaa ilman asianmukaisten varojen osoittamista tähän tarkoitukseen, kun otetaan huomioon koheesiopolitiikan alueelliset erityispiirteet eri jäsenvaltioissa sekä vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa annetut sitoumukset. Todettakoon, että valkoisessa kirjassa vältetään kysymystä EU:n liikennepolitiikkaan ja infrastruktuureihin osoitettavista budjetti- ja muista resursseista. AK kannattaa tässä yhteydessä ehdotusta eurooppalaisen lainan ja euro-obligaatioiden käyttämisestä tärkeimpinä rahoitusvälineinä tarvittavien liikenneinfrastruktuurien rahoittamiseksi. AK muistuttaa, että tämä laajamittainen investointi edellyttää todellista poliittista tahtoa kaikkein korkeimmalla tasolla. Ilman sitä alueelliselle kilpailukyvylle välttämättömät EU:n liikennepolitiikan päämäärät jäävät vain hartaaksi toiveeksi.

| 59. | toteaa, että koheesiopolitiikalla on omat päämääränsä osana aluekehitykseen sovellettavaa integroitua lähestymistapaa, eikä ole toivottavaa, että sen määrärahoja käytettäisiin Euroopan unionin liikenneverkkopolitiikan rahoittamiseen. Koheesiopolitiikan puitteissa rahoitettavien infrastruktuurihankkeiden ja EU:n liikennepolitiikan tavoitteiden väliseen johdonmukaisuuteen olisi kuitenkin pyrittävä. |
| --- | --- |

59.

toteaa, että koheesiopolitiikalla on omat päämääränsä osana aluekehitykseen sovellettavaa integroitua lähestymistapaa, eikä ole toivottavaa, että sen määrärahoja käytettäisiin Euroopan unionin liikenneverkkopolitiikan rahoittamiseen. Koheesiopolitiikan puitteissa rahoitettavien infrastruktuurihankkeiden ja EU:n liikennepolitiikan tavoitteiden väliseen johdonmukaisuuteen olisi kuitenkin pyrittävä.

| 60. | korostaa, että EU:n talousarviossa liikenneinfrastruktuureihin osoitettavia määrärahoja on tarkistettava ja yksityissektorin osallistumista on edistettävä entisestään nykyistä avoimemmalla tavalla. Komitea kannattaa lisäksi liikennealan uusien rahoitusvälineiden edistämistä toteuttamalla erityisesti EU:n hankekohtaisia joukkovelkakirjalainoja koskeva aloite. |
| --- | --- |

60.

korostaa, että EU:n talousarviossa liikenneinfrastruktuureihin osoitettavia määrärahoja on tarkistettava ja yksityissektorin osallistumista on edistettävä entisestään nykyistä avoimemmalla tavalla. Komitea kannattaa lisäksi liikennealan uusien rahoitusvälineiden edistämistä toteuttamalla erityisesti EU:n hankekohtaisia joukkovelkakirjalainoja koskeva aloite.

| 61. | toteaa, että ulkoisten kustannusten sisällyttämisen hintoihin, verotuksen vääristymien ja perusteettomien tukien poistamisen sekä vapaan ja vääristymättömän kilpailun tulisi olla osa tulevaa mallia, joka perustuu markkinoiden valintojen saattamiseen yhdenmukaisiksi kestävyystarpeiden kanssa. Komitea kannattaa älykästä hinnoittelu- ja verotusjärjestelmää, jolla pyritään ulkoisten kustannusten täydelliseen ja pakolliseen sisällyttämiseen hintoihin maantie- ja rautatieliikenteessä. Lisäksi hintoihin olisi sisällytettävä paikallisen saastumisen ja melun aiheuttamat kustannukset satamien ja lentoasemien osalta sekä merellä tapahtuvan ilmansaastumisen kustannukset. Komitea kehottaa myös tutkimaan mahdollisuuksia soveltaa pakollisia kustannusten sisällyttämismaksuja kaikilla sisävesiväylillä EU:n alueella. Saari- ja syrjäisimmille alueille ja niiltä poispäin suuntautuvaa liikennettä koskevien vaihtoehtojen vähyys on otettava hinnoittelussa huomioon sisällytettäessä hintoihin liikenteen ulkoisia kustannuksia. |
| --- | --- |

61.

toteaa, että ulkoisten kustannusten sisällyttämisen hintoihin, verotuksen vääristymien ja perusteettomien tukien poistamisen sekä vapaan ja vääristymättömän kilpailun tulisi olla osa tulevaa mallia, joka perustuu markkinoiden valintojen saattamiseen yhdenmukaisiksi kestävyystarpeiden kanssa. Komitea kannattaa älykästä hinnoittelu- ja verotusjärjestelmää, jolla pyritään ulkoisten kustannusten täydelliseen ja pakolliseen sisällyttämiseen hintoihin maantie- ja rautatieliikenteessä. Lisäksi hintoihin olisi sisällytettävä paikallisen saastumisen ja melun aiheuttamat kustannukset satamien ja lentoasemien osalta sekä merellä tapahtuvan ilmansaastumisen kustannukset. Komitea kehottaa myös tutkimaan mahdollisuuksia soveltaa pakollisia kustannusten sisällyttämismaksuja kaikilla sisävesiväylillä EU:n alueella. Saari- ja syrjäisimmille alueille ja niiltä poispäin suuntautuvaa liikennettä koskevien vaihtoehtojen vähyys on otettava hinnoittelussa huomioon sisällytettäessä hintoihin liikenteen ulkoisia kustannuksia.

| 62. | korostaa kuitenkin tarvetta ottaa syrjäisten alueiden erityisrajoitukset huomioon tulevissa järjestelyissä, joilla ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin (eurovinjetti ja sen jatkotoimet). Jos järjestelyissä ei oteta huomioon etäisyydestä aiheutuvaa haittaa, ne asettavat syrjäseudulla sijaitsevien alueiden taloudelliset toimijat muita huonompaan asemaan. |
| --- | --- |

62.

korostaa kuitenkin tarvetta ottaa syrjäisten alueiden erityisrajoitukset huomioon tulevissa järjestelyissä, joilla ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin (eurovinjetti ja sen jatkotoimet). Jos järjestelyissä ei oteta huomioon etäisyydestä aiheutuvaa haittaa, ne asettavat syrjäseudulla sijaitsevien alueiden taloudelliset toimijat muita huonompaan asemaan.

| 63. | korostaa, että kyseisen toimenpiteen tärkeydestä huolimatta vuosiksi 2016 ja 2020 asetetut tavoitteet vaikuttavat erittäin kunnianhimoisilta, ja aikaisempien kokemusten perusteella (esim. eurovinjettiä koskeva lainsäädäntö) niiden toteuttaminen näyttää erittäin vaikealta. |
| --- | --- |

63.

korostaa, että kyseisen toimenpiteen tärkeydestä huolimatta vuosiksi 2016 ja 2020 asetetut tavoitteet vaikuttavat erittäin kunnianhimoisilta, ja aikaisempien kokemusten perusteella (esim. eurovinjettiä koskeva lainsäädäntö) niiden toteuttaminen näyttää erittäin vaikealta.

Ulkoinen ulottuvuus

| 64. | kannattaa varauksetta valkoisessa kirjassa esitettyjä, ulkoista ulottuvuutta koskevia linjauksia. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää laajentaa sisämarkkinasääntöjen soveltamista ajamalla asiaa kansainvälisissä organisaatioissa, edistämällä kahden- ja monenvälisen yhteistyön avulla eurooppalaisia turvallisuuden, turvatoimien, yksityisyyden suojan ja ympäristönsuojelun normeja maailmalla sekä vahvistamalla liikennealan vuoropuhelua tärkeimpien kumppaneiden kanssa. |
| --- | --- |

64.

kannattaa varauksetta valkoisessa kirjassa esitettyjä, ulkoista ulottuvuutta koskevia linjauksia. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää laajentaa sisämarkkinasääntöjen soveltamista ajamalla asiaa kansainvälisissä organisaatioissa, edistämällä kahden- ja monenvälisen yhteistyön avulla eurooppalaisia turvallisuuden, turvatoimien, yksityisyyden suojan ja ympäristönsuojelun normeja maailmalla sekä vahvistamalla liikennealan vuoropuhelua tärkeimpien kumppaneiden kanssa.

| 65. | kehottaa Euroopan komissiota kehittämään vielä eurooppalaisen liikennejärjestelmän kansainvälisen ulottuvuuden käsitettä ja pyytää Euroopan komissiota ottamaan täysimääräisesti huomioon liikenteen välimerellisen ja atlanttisen ulottuvuuden, joka vaikuttaa väistämättä liikenteen kehitykseen Euroopan unionissa ja on myös olennaisen tärkeä keino tiivistää tarvittavaa yhteistyötä Välimeren etelä- ja pohjoispuolen välillä sekä edistää kilpailukykyistä ja kestävää osallistumista maailmanmarkkinoille. |
| --- | --- |

65.

kehottaa Euroopan komissiota kehittämään vielä eurooppalaisen liikennejärjestelmän kansainvälisen ulottuvuuden käsitettä ja pyytää Euroopan komissiota ottamaan täysimääräisesti huomioon liikenteen välimerellisen ja atlanttisen ulottuvuuden, joka vaikuttaa väistämättä liikenteen kehitykseen Euroopan unionissa ja on myös olennaisen tärkeä keino tiivistää tarvittavaa yhteistyötä Välimeren etelä- ja pohjoispuolen välillä sekä edistää kilpailukykyistä ja kestävää osallistumista maailmanmarkkinoille.

Bryssel 30. kesäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/13

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten rooli kestäväpohjaisen vesihallinnon edistämisessä”

2011/C 259/03

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toivoo, että vahvistetaan EU:n ohjauspolitiikkoja ja hyväksytään uusia EU:n sääntelyvälineitä, joissa asetetaan selkeät ja tarkat tehokkuustavoitteet vedestä riippuvaisia toiminta-aloja varten ja jotka on tarkoitus määritellä jokaisessa jäsenvaltiossa vesistöalueittain. |
| --- | --- |

—

toivoo, että vahvistetaan EU:n ohjauspolitiikkoja ja hyväksytään uusia EU:n sääntelyvälineitä, joissa asetetaan selkeät ja tarkat tehokkuustavoitteet vedestä riippuvaisia toiminta-aloja varten ja jotka on tarkoitus määritellä jokaisessa jäsenvaltiossa vesistöalueittain.

| — | kehottaa nivomaan komission aloitteen rakennusten vedenkäytön tehokkuudesta direktiiviin rakennusten energiatehokkuudesta ja säilyttämään mahdollisuuden suunnata toimet valikoivasti alueille, joilla kärsitään vesipulasta. |
| --- | --- |

—

kehottaa nivomaan komission aloitteen rakennusten vedenkäytön tehokkuudesta direktiiviin rakennusten energiatehokkuudesta ja säilyttämään mahdollisuuden suunnata toimet valikoivasti alueille, joilla kärsitään vesipulasta.

| — | kehottaa hyväksymään sellaisen lainsäädännön, jossa määritetään Euroopan laajuisesti laaturajat, joiden avulla varmistetaan eri toiminta-aloilla veden keruu ja uudelleenkäyttö. Samalla on otettava huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet. |
| --- | --- |

—

kehottaa hyväksymään sellaisen lainsäädännön, jossa määritetään Euroopan laajuisesti laaturajat, joiden avulla varmistetaan eri toiminta-aloilla veden keruu ja uudelleenkäyttö. Samalla on otettava huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet.

| — | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kartoittamaan riskitietoisessa hallinnossa tehokkaimman toimintavälineen ääri-ilmiöiden varalta. Tulevat investoinnit, joiden tavoitteena on ehkäistä ääri-ilmiöiden vaikutukset, olisi kohdennettava ensi sijassa ”vihreiden infrastruktuurien” toteuttamiseen. |
| --- | --- |

—

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kartoittamaan riskitietoisessa hallinnossa tehokkaimman toimintavälineen ääri-ilmiöiden varalta. Tulevat investoinnit, joiden tavoitteena on ehkäistä ääri-ilmiöiden vaikutukset, olisi kohdennettava ensi sijassa ”vihreiden infrastruktuurien” toteuttamiseen.

| — | muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjen avainroolista kerättäessä ympäristötietoa ja ehdottaa nykyisen Euroopan kuivuuden seurantakeskuksen muuttamista Euroopan vesialan seurantakeskukseksi. |
| --- | --- |

—

muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjen avainroolista kerättäessä ympäristötietoa ja ehdottaa nykyisen Euroopan kuivuuden seurantakeskuksen muuttamista Euroopan vesialan seurantakeskukseksi.

| — | ehdottaa – myös kun ajatellaan direktiivin 2000/60/EY toteuttamisesta seuraavia vaatimuksia – että vesivarojen kestäväpohjaisessa hallinnassa asetetaan vuotta 2020 silmällä pitäen konkreettinen ja seurattavissa oleva tavoite: 1) vedensäästön lisääminen 20 prosentilla kaikilla käyttöaloilla, 2) luonnontilaan palautettavien jokien määrän lisääminen 20 prosentilla myös tulvariskin vähentämiseksi ja 3) uudelleenkäytetyn ja/tai kierrätetyn veden määrän lisääminen 20 prosentilla maatalous- ja teollisuustoiminnassa. Komitea toivoo, että tässä yhteydessä otetaan suoraan huomioon kaupunginjohtajien ilmastosopimus. |
| --- | --- |

—

ehdottaa – myös kun ajatellaan direktiivin 2000/60/EY toteuttamisesta seuraavia vaatimuksia – että vesivarojen kestäväpohjaisessa hallinnassa asetetaan vuotta 2020 silmällä pitäen konkreettinen ja seurattavissa oleva tavoite: 1) vedensäästön lisääminen 20 prosentilla kaikilla käyttöaloilla, 2) luonnontilaan palautettavien jokien määrän lisääminen 20 prosentilla myös tulvariskin vähentämiseksi ja 3) uudelleenkäytetyn ja/tai kierrätetyn veden määrän lisääminen 20 prosentilla maatalous- ja teollisuustoiminnassa. Komitea toivoo, että tässä yhteydessä otetaan suoraan huomioon kaupunginjohtajien ilmastosopimus.

| Esittelijä | Nichi VENDOLA (IT, PSE), Apulian aluehallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Puheenjohtajamaa Unkarin 29. lokakuuta 2010 päivätty kirje |

Esittelijä

Nichi VENDOLA (IT, PSE), Apulian aluehallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Puheenjohtajamaa Unkarin 29. lokakuuta 2010 päivätty kirje

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | on tyytyväinen, että puheenjohtajamaa Unkari on pyytänyt siltä lausuntoa aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten rooli kestäväpohjaisen vesihallinnon edistämisessä”. Komitea toivoo voivansa osallistua tulevaisuudessa nykyistä enemmän kestäväpohjaiseen vesihallintoon liittyviin poliittisiin ja suunnittelua koskeviin päätöksiin, sillä se edustaa institutionaalisia toimijoita, jotka vastaavat niille kestävän kehityksen malleissa annetun roolin mukaisesti päätösten toimeenpanosta ja yleisemmin luonnonvarojen suojelusta. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen, että puheenjohtajamaa Unkari on pyytänyt siltä lausuntoa aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten rooli kestäväpohjaisen vesihallinnon edistämisessä”. Komitea toivoo voivansa osallistua tulevaisuudessa nykyistä enemmän kestäväpohjaiseen vesihallintoon liittyviin poliittisiin ja suunnittelua koskeviin päätöksiin, sillä se edustaa institutionaalisia toimijoita, jotka vastaavat niille kestävän kehityksen malleissa annetun roolin mukaisesti päätösten toimeenpanosta ja yleisemmin luonnonvarojen suojelusta.

| 2. | suhtautuu myönteisesti YK:n 28. heinäkuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan, jossa julistetaan vesi yleismaailmalliseksi ja loukkaamattomaksi ihmisoikeudeksi laajennettaessa luonnollisesti ja johdonmukaisesti oikeutta elämään. Päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: recognizes the right to safe and clean drinking water and sanitation as a human right that is essential for the full enjoyment of life and all human rights (tunnustaa oikeuden turvalliseen ja puhtaaseen juomaveteen ja jätevesihuoltoon ihmisoikeudeksi, joka on välttämätön ihmisarvoisen elämän ja kaikkien ihmisoikeuksien täysimääräisen toteuttamisen kannalta) (1). |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti YK:n 28. heinäkuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan, jossa julistetaan vesi yleismaailmalliseksi ja loukkaamattomaksi ihmisoikeudeksi laajennettaessa luonnollisesti ja johdonmukaisesti oikeutta elämään. Päätöslauselmassa todetaan seuraavaa: recognizes the right to safe and clean drinking water and sanitation as a human right that is essential for the full enjoyment of life and all human rights (tunnustaa oikeuden turvalliseen ja puhtaaseen juomaveteen ja jätevesihuoltoon ihmisoikeudeksi, joka on välttämätön ihmisarvoisen elämän ja kaikkien ihmisoikeuksien täysimääräisen toteuttamisen kannalta) (1).

| 3. | katsoo, että vesivarat ovat ihmiskunnan rajallisena omaisuutena välttämättömiä elävien olentojen ja luonnon ekosysteemien henkiinjäämiselle, eikä niitä voida alistaa markkinadynamiikalle eikä kilpailusäännöille. Kaikkien ihmisten tietoisena velvollisuutena on kunnioittaa ja suojella vesivaroja, jotta varmistetaan niiden säilyminen tuleville sukupolville. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että vesivarat ovat ihmiskunnan rajallisena omaisuutena välttämättömiä elävien olentojen ja luonnon ekosysteemien henkiinjäämiselle, eikä niitä voida alistaa markkinadynamiikalle eikä kilpailusäännöille. Kaikkien ihmisten tietoisena velvollisuutena on kunnioittaa ja suojella vesivaroja, jotta varmistetaan niiden säilyminen tuleville sukupolville.

| 4. | tunnustaa veden ekologisen ja eettisen ulottuvuuden ja näin ollen tarpeen kunnioittaa jokaisen (elollisen tai elottoman) moraaliyhteisön luontaisia oikeuksia vesihuoltoon. Komitean mielestä on välttämätöntä määritellä yhteisiä malleja vesivarojen hallintoa varten, sillä kyseessä on keskeinen julkinen ja yleishyödyllinen palvelu, jolla varmistetaan täysimääräisesti vesivarojen kestäväpohjainen hallinto ja johdonmukainen integrointi kaikkiin muihin politiikanaloihin, jotka ovat suuntautuneet kestäväpohjaiseen kehitykseen. |
| --- | --- |

4.

tunnustaa veden ekologisen ja eettisen ulottuvuuden ja näin ollen tarpeen kunnioittaa jokaisen (elollisen tai elottoman) moraaliyhteisön luontaisia oikeuksia vesihuoltoon. Komitean mielestä on välttämätöntä määritellä yhteisiä malleja vesivarojen hallintoa varten, sillä kyseessä on keskeinen julkinen ja yleishyödyllinen palvelu, jolla varmistetaan täysimääräisesti vesivarojen kestäväpohjainen hallinto ja johdonmukainen integrointi kaikkiin muihin politiikanaloihin, jotka ovat suuntautuneet kestäväpohjaiseen kehitykseen.

| 5. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset harjoittavat julkisten alueiden hallinnointia. Toisin sanoen ne ovat vastuussa sellaisista kestäväpohjaisen vesihallinnon kannalta tärkeistä politiikanaloista kuin maankäytön suunnittelu, perusrakenteet, liikkuvuuspolitiikka, lupien myöntäminen, maatalous ja maisemanhoito, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, tulvasuojelu sekä matkailu. Niiden vastuualaan kuuluvat myös mainittujen politiikanlohkojen yhteisvaikutukset, joten niiden toiminta on lähtökohtaisesti kokonaisvaltaista, ja siinä otetaan huomioon aluesuunnittelu, mikä edellyttää myös alueiden asianmukaista sosiaalista ja taloudellista kehittämistä. Monet paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat lisäksi useissa Euroopan maissa julkisesta vesihuollosta ja jätevesien käsittelystä. Siksi onkin olennaisen tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset kytketään tehokkaasti mukaan unionin tulevaan vesipolitiikkaan. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset harjoittavat julkisten alueiden hallinnointia. Toisin sanoen ne ovat vastuussa sellaisista kestäväpohjaisen vesihallinnon kannalta tärkeistä politiikanaloista kuin maankäytön suunnittelu, perusrakenteet, liikkuvuuspolitiikka, lupien myöntäminen, maatalous ja maisemanhoito, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, tulvasuojelu sekä matkailu. Niiden vastuualaan kuuluvat myös mainittujen politiikanlohkojen yhteisvaikutukset, joten niiden toiminta on lähtökohtaisesti kokonaisvaltaista, ja siinä otetaan huomioon aluesuunnittelu, mikä edellyttää myös alueiden asianmukaista sosiaalista ja taloudellista kehittämistä. Monet paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat lisäksi useissa Euroopan maissa julkisesta vesihuollosta ja jätevesien käsittelystä. Siksi onkin olennaisen tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset kytketään tehokkaasti mukaan unionin tulevaan vesipolitiikkaan.

| 6. | on samaa mieltä siitä, että EU:n on käynnistettävä uusi vesivarojen eurooppalainen kausi, ja toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat suoraan ja aktiivisesti nykyisten direktiivien ja strategioiden uudelleenmäärittelyyn, koordinointiin ja yhdenmukaistamiseen (vesipolitiikan puitedirektiivi, pohjavesidirektiivi, tulvadirektiivi, vesipula- ja kuivuusstrategia) tai suunnitteluvaiheeseen (EU:n ehdotukset ja tavoitteet ilmastonmuutokseen mukautumiseksi) alkaen Euroopan vesivarojen suojeluohjeiden laadintavaiheesta. Näin varmistetaan laaja julkinen osallistuminen. |
| --- | --- |

6.

on samaa mieltä siitä, että EU:n on käynnistettävä uusi vesivarojen eurooppalainen kausi, ja toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat suoraan ja aktiivisesti nykyisten direktiivien ja strategioiden uudelleenmäärittelyyn, koordinointiin ja yhdenmukaistamiseen (vesipolitiikan puitedirektiivi, pohjavesidirektiivi, tulvadirektiivi, vesipula- ja kuivuusstrategia) tai suunnitteluvaiheeseen (EU:n ehdotukset ja tavoitteet ilmastonmuutokseen mukautumiseksi) alkaen Euroopan vesivarojen suojeluohjeiden laadintavaiheesta. Näin varmistetaan laaja julkinen osallistuminen.

| 7. | katsoo, että kun ajatellaan ihmisen toiminnasta vesivaroihin kohdistuvaa lisääntynyttä painetta, johon liittyy kielteisiä seurannaisvaikutuksia (ekosysteemien häviäminen, biologisen monimuotoisuuden katoaminen, veden sitomiskyvyn heikkeneminen, maaperän köyhtyminen, ilmastonmuutos jne.), on ryhdyttävä integroidun, ei enää alakohtaisen, lähestymistavan avulla hallinto- ja suojelutoimiin, joiden piiriin kuuluu suuri joukko unionin politiikanaloja: vesihuolto, energia, maatalous, liikenne, jätehuolto, matkailu sekä ilmastonmuutoksen torjunta ja siihen mukautuminen. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että kun ajatellaan ihmisen toiminnasta vesivaroihin kohdistuvaa lisääntynyttä painetta, johon liittyy kielteisiä seurannaisvaikutuksia (ekosysteemien häviäminen, biologisen monimuotoisuuden katoaminen, veden sitomiskyvyn heikkeneminen, maaperän köyhtyminen, ilmastonmuutos jne.), on ryhdyttävä integroidun, ei enää alakohtaisen, lähestymistavan avulla hallinto- ja suojelutoimiin, joiden piiriin kuuluu suuri joukko unionin politiikanaloja: vesihuolto, energia, maatalous, liikenne, jätehuolto, matkailu sekä ilmastonmuutoksen torjunta ja siihen mukautuminen.

| 8. | toivoo, että jäsenvaltiot määrittelevät alue- ja paikallisviranomaisten tuella selkeän veden hinnoittelupolitiikan kansallisia ja paikallisia toimivaltuuksia kunnioittaen siten, että otetaan huomioon erilaiset maantieteelliset ja ilmasto-olot sekä asiaan liittyvät sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat. Tällaisen politiikan olisi tukeuduttava paitsi aiheuttamisperiaatteeseen (polluter pays), joka sisältyy jo vesipolitiikan puitedirektiiviin (2000/60), myös tarpeen mukaan ”tuhlaaja maksaa” -periaatteeseen (over user pays), jossa hinnoittelu on progressiivista, sillä se saattaa edistää ympäristön käyttötasapainon palauttamista. Jos tätä toimintaa tuetaan vielä asianmukaisella ympäristövalistuskampanjalla, se johtaa kuluttajien yhä tiedostavampaan suhtautumiseen vesivaroja kohtaan myös erittäin saastuttavien tuotteiden (esim. lääkeainejäämät, hygieniatuotteet, torjunta-aineet) käytön yhteydessä ja kenties yleisesti myös taloudelliselta kannalta yhä tehokkaampaan ja tuloksellisempaan vesivarojen hallintaan. |
| --- | --- |

8.

toivoo, että jäsenvaltiot määrittelevät alue- ja paikallisviranomaisten tuella selkeän veden hinnoittelupolitiikan kansallisia ja paikallisia toimivaltuuksia kunnioittaen siten, että otetaan huomioon erilaiset maantieteelliset ja ilmasto-olot sekä asiaan liittyvät sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat. Tällaisen politiikan olisi tukeuduttava paitsi aiheuttamisperiaatteeseen (polluter pays), joka sisältyy jo vesipolitiikan puitedirektiiviin (2000/60), myös tarpeen mukaan ”tuhlaaja maksaa” -periaatteeseen (over user pays), jossa hinnoittelu on progressiivista, sillä se saattaa edistää ympäristön käyttötasapainon palauttamista. Jos tätä toimintaa tuetaan vielä asianmukaisella ympäristövalistuskampanjalla, se johtaa kuluttajien yhä tiedostavampaan suhtautumiseen vesivaroja kohtaan myös erittäin saastuttavien tuotteiden (esim. lääkeainejäämät, hygieniatuotteet, torjunta-aineet) käytön yhteydessä ja kenties yleisesti myös taloudelliselta kannalta yhä tehokkaampaan ja tuloksellisempaan vesivarojen hallintaan.

| 9. | katsoo, että tieteellinen tieto ja teknologinen innovointi ovat avainasemassa määriteltäessä edistyneitä käytänteitä veden kiertokulun hallintaan, sillä se on keskeinen ja valmistava tekijä suunniteltaessa uusia infrastruktuuritoimia. Tutkimus ja innovointi voivat lisäksi olla merkittävä kasvua vauhdittava ja ympäristömyötäisen teollisuuden työpaikkoja lisäävä voimavara. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että tieteellinen tieto ja teknologinen innovointi ovat avainasemassa määriteltäessä edistyneitä käytänteitä veden kiertokulun hallintaan, sillä se on keskeinen ja valmistava tekijä suunniteltaessa uusia infrastruktuuritoimia. Tutkimus ja innovointi voivat lisäksi olla merkittävä kasvua vauhdittava ja ympäristömyötäisen teollisuuden työpaikkoja lisäävä voimavara.

| 10. | katsoo, että vesikysymyksiä on tarkasteltava laajemmissa puitteissa. Tällöin kyseeseen tulevia seikkoja ovat vesipula ja tulviminen, mutta myös muut veteen liittyvät, ilmastonmuutoksesta johtuvat uhkatekijät, olivatpa ne sitten jo tunnettuja ongelmia, kuten sadeintensiteetti ja merenpinnan kohoaminen, tai vielä tuntemattomia haasteita. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että vesikysymyksiä on tarkasteltava laajemmissa puitteissa. Tällöin kyseeseen tulevia seikkoja ovat vesipula ja tulviminen, mutta myös muut veteen liittyvät, ilmastonmuutoksesta johtuvat uhkatekijät, olivatpa ne sitten jo tunnettuja ongelmia, kuten sadeintensiteetti ja merenpinnan kohoaminen, tai vielä tuntemattomia haasteita.

Veden kiertokulku ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävän politiikan avaintekijänä

| 11. | toteaa, ettei vesivaroja pidetä nykyisessä ilmastonmuutoksesta käytävässä keskustelussa vielä keskeisenä ekosysteemin osana, jonka säilyttäminen ja suojelu ovat tärkeitä ja välttämättömiä edellytyksiä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja siihen mukautumisessa. Komitea vahvistaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat valmiita ottamaan vastuullisen ja ennakoivan roolin lievennystoimia määriteltäessä ja toteutettaessa (2). |
| --- | --- |

11.

toteaa, ettei vesivaroja pidetä nykyisessä ilmastonmuutoksesta käytävässä keskustelussa vielä keskeisenä ekosysteemin osana, jonka säilyttäminen ja suojelu ovat tärkeitä ja välttämättömiä edellytyksiä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja siihen mukautumisessa. Komitea vahvistaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat valmiita ottamaan vastuullisen ja ennakoivan roolin lievennystoimia määriteltäessä ja toteutettaessa (2).

| 12. | on tietoinen siitä, että ilmastonmuutoksesta vesitaseeseen kohdistuvilla seurauksilla on huomattavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia koko EU:ssa. Tällaisia vaikutuksia ovat ääri-ilmiöiden voimistuminen ja yleistyminen, ja niiden hillitseminen edellyttää yhdennettyä ja solidaarista lähestymistapaa, johon nivoutuu unionin politiikkojen koko kirjo asianomaisen tahon tai alan maantieteellisen, taloudellisen ja sosiaalisen ulottuvuuden lisäksi. Onkin tarpeen vahvistaa tieteellistä yhteistyötä eurooppalaisella, valtakunnallisella ja alueellisella tasolla, jotta voidaan tutkia Euroopassa esiintyvien äärimmäisten sääilmiöiden (tulvien ja kuivuuden) syy-seuraussuhteita. |
| --- | --- |

12.

on tietoinen siitä, että ilmastonmuutoksesta vesitaseeseen kohdistuvilla seurauksilla on huomattavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia koko EU:ssa. Tällaisia vaikutuksia ovat ääri-ilmiöiden voimistuminen ja yleistyminen, ja niiden hillitseminen edellyttää yhdennettyä ja solidaarista lähestymistapaa, johon nivoutuu unionin politiikkojen koko kirjo asianomaisen tahon tai alan maantieteellisen, taloudellisen ja sosiaalisen ulottuvuuden lisäksi. Onkin tarpeen vahvistaa tieteellistä yhteistyötä eurooppalaisella, valtakunnallisella ja alueellisella tasolla, jotta voidaan tutkia Euroopassa esiintyvien äärimmäisten sääilmiöiden (tulvien ja kuivuuden) syy-seuraussuhteita.

| 13. | on tietoinen siitä, että ilmastonmuutos vaikuttaa vesivaroihin eri tavoin EU:n eri alueilla. Tämä aiheuttaa huomattavia eroja alueiden välille veteen liittyvissä ongelmissa, jotka koskevat veden määrää (liian runsaasti tai niukasti vettä) ja ilmenevät eri vuodenaikoina (tulvimista keväisin ja vesipulaa kesäisin). Mukauttamistoimissa on otettava huomioon EU:n alueiden erilaiset maantieteelliset, taloudelliset ja sosiaaliset erityispiirteet, niiden tulisi olla joustavia, ja ne olisi toteutettava toissijaisuusperiaatetta tiukasti noudattaen (3). |
| --- | --- |

13.

on tietoinen siitä, että ilmastonmuutos vaikuttaa vesivaroihin eri tavoin EU:n eri alueilla. Tämä aiheuttaa huomattavia eroja alueiden välille veteen liittyvissä ongelmissa, jotka koskevat veden määrää (liian runsaasti tai niukasti vettä) ja ilmenevät eri vuodenaikoina (tulvimista keväisin ja vesipulaa kesäisin). Mukauttamistoimissa on otettava huomioon EU:n alueiden erilaiset maantieteelliset, taloudelliset ja sosiaaliset erityispiirteet, niiden tulisi olla joustavia, ja ne olisi toteutettava toissijaisuusperiaatetta tiukasti noudattaen (3).

| 14. | on tietoinen siitä, että ilmaston muuttuminen vaikuttaa, vaikkakin eri laajuudella, Euroopan alueiden vesivaroihin ja aiheuttaa eri käyttäjien välille uutta ja kasvavaa erimielisyyttä ja lisää luultavasti muuttoliikettä erityisesti syrjäisimmillä alueilla, jotka sijaitsevat hyvin haavoittuvilla seuduilla. |
| --- | --- |

14.

on tietoinen siitä, että ilmaston muuttuminen vaikuttaa, vaikkakin eri laajuudella, Euroopan alueiden vesivaroihin ja aiheuttaa eri käyttäjien välille uutta ja kasvavaa erimielisyyttä ja lisää luultavasti muuttoliikettä erityisesti syrjäisimmillä alueilla, jotka sijaitsevat hyvin haavoittuvilla seuduilla.

| 15. | arvostaa sitä, että EU on sitoutunut ihmisen toiminnasta johtuvan ilmastonmuutoksen torjuntaa koskeviin globaaleihin politiikkoihin, ja katsoo, että vesivarojen asianmukainen hallinta on välttämätön ja tehokas väline hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja sellaisten kestäväpohjaisten kasvumallien edistämiseksi, jotka kannustavat luonnon- ja energiavarojen tehokkaaseen käyttöön. |
| --- | --- |

15.

arvostaa sitä, että EU on sitoutunut ihmisen toiminnasta johtuvan ilmastonmuutoksen torjuntaa koskeviin globaaleihin politiikkoihin, ja katsoo, että vesivarojen asianmukainen hallinta on välttämätön ja tehokas väline hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja sellaisten kestäväpohjaisten kasvumallien edistämiseksi, jotka kannustavat luonnon- ja energiavarojen tehokkaaseen käyttöön.

| 16. | katsoo, että jos unionin vesi- ja ympäristöpolitiikat halutaan määritellä asianmukaisesti, on kartoitettava luotettavat, olemassa olevien vesivarojen saatavuutta koskevat arviointimenetelmät välttämättömänä tiedollisena elementtinä ja otettava huomioon tarve yhdistää Euroopassa sovelletuista ilmastomalleista sekä alue- ja paikallistason hydrologisista malleista saadut tulokset. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että jos unionin vesi- ja ympäristöpolitiikat halutaan määritellä asianmukaisesti, on kartoitettava luotettavat, olemassa olevien vesivarojen saatavuutta koskevat arviointimenetelmät välttämättömänä tiedollisena elementtinä ja otettava huomioon tarve yhdistää Euroopassa sovelletuista ilmastomalleista sekä alue- ja paikallistason hydrologisista malleista saadut tulokset.

| 17. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita lisäämään puhtaan energian tuotantoa (green power) sekä toteuttamaan kaikki vesivoimalla tapahtuvaa ja hiilidioksidipäästötöntä energiantuotantoa hyödyttävät toimet siellä, missä pinnanmuodostus, ympäristönäkökohdat – etenkin ekologinen tasapaino ja EU:n vesipuitedirektiivin vaatimukset – sekä talousnäkökohdat ja vesistöjen purjehduskelpoisuus mahdollistavat tämän. |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita lisäämään puhtaan energian tuotantoa (green power) sekä toteuttamaan kaikki vesivoimalla tapahtuvaa ja hiilidioksidipäästötöntä energiantuotantoa hyödyttävät toimet siellä, missä pinnanmuodostus, ympäristönäkökohdat – etenkin ekologinen tasapaino ja EU:n vesipuitedirektiivin vaatimukset – sekä talousnäkökohdat ja vesistöjen purjehduskelpoisuus mahdollistavat tämän.

| 18. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta vesien lämpösaastumista voidaan vähentää ja veden käyttöä teollisuus- ja voimalaitosten jäähdytyksessä pienentää mahdollisimman paljon ennen kaikkea siksi, että tällainen käyttö aiheuttaa veden saatavuuteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja kansanterveyteen liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta vesien lämpösaastumista voidaan vähentää ja veden käyttöä teollisuus- ja voimalaitosten jäähdytyksessä pienentää mahdollisimman paljon ennen kaikkea siksi, että tällainen käyttö aiheuttaa veden saatavuuteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja kansanterveyteen liittyviä ongelmia.

| 19. | katsoo vesikriisin vaikutusten lieventämistoimia ajatellen, että vain siellä, missä kysyntä vastaa saatavuutta, uudet investoinnit alueen vesi-infrastruktuuriin ovat toimenpide, jonka avulla voidaan mukautua ilmastonmuutokseen, sillä uudet ja erilaiset paikallisoloja vastaavat teknologiset ja hallinnolliset vaihtoehdot voivat lisätä veden saatavuutta talteenottoa lisäämättä. |
| --- | --- |

19.

katsoo vesikriisin vaikutusten lieventämistoimia ajatellen, että vain siellä, missä kysyntä vastaa saatavuutta, uudet investoinnit alueen vesi-infrastruktuuriin ovat toimenpide, jonka avulla voidaan mukautua ilmastonmuutokseen, sillä uudet ja erilaiset paikallisoloja vastaavat teknologiset ja hallinnolliset vaihtoehdot voivat lisätä veden saatavuutta talteenottoa lisäämättä.

| 20. | on tietoinen siitä, että alue- ja paikallisviranomaisten tehtävänä on jakaa entistä enemmän tietoa siitä, että hydrologisella kierrolla on keskeinen asema vesihallinnon strategioiden perusperiaatteena, jotta löydetään tehokkaita ja yhteisesti hyväksyttyjä ratkaisuja ilmastonmuutokseen mukautumista varten sekä edistetään kokemusten vaihtoa alueiden kesken. |
| --- | --- |

20.

on tietoinen siitä, että alue- ja paikallisviranomaisten tehtävänä on jakaa entistä enemmän tietoa siitä, että hydrologisella kierrolla on keskeinen asema vesihallinnon strategioiden perusperiaatteena, jotta löydetään tehokkaita ja yhteisesti hyväksyttyjä ratkaisuja ilmastonmuutokseen mukautumista varten sekä edistetään kokemusten vaihtoa alueiden kesken.

Veden kysynnän ja tarjonnan tasapaino ympäristön vaatimuksia kunnioittaen ja vesipolitiikan puitedirektiiviä noudattaen

| 21. | katsoo, että vesivarojen hallinnon parantamiseen tähtäävien toimien suunnittelua on pidettävä monitavoitteisena prosessina, jossa otetaan huomioon niiden toimijoiden moninaisuus, joihin toimet vaikuttavat suoraan tai osittain. Prosessin on perustuttava seuraaviin periaatteisiin: vesivarat julkisena hyödykkeenä, tasapuolisuus, ympäristön laatu, kansanterveys, veden sosiaalinen rooli ja yhteiskunnan turvallisuus. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että vesivarojen hallinnon parantamiseen tähtäävien toimien suunnittelua on pidettävä monitavoitteisena prosessina, jossa otetaan huomioon niiden toimijoiden moninaisuus, joihin toimet vaikuttavat suoraan tai osittain. Prosessin on perustuttava seuraaviin periaatteisiin: vesivarat julkisena hyödykkeenä, tasapuolisuus, ympäristön laatu, kansanterveys, veden sosiaalinen rooli ja yhteiskunnan turvallisuus.

| 22. | on tietoinen siitä, että asianmukainen ja ympäristöetiikkaa noudattava vesivarojen käyttö on mahdollista vain, jos veden talteenotossa, jakelussa ja käytössä sovelletaan parhaita tekniikoita – mikäli ne ovat saatavilla ja taloudellisesti järkeviä – ja jos vahvan ja joustavan hallintomallin avulla tasapainotetaan keskipitkällä aikavälillä ympäristövaatimukset sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

22.

on tietoinen siitä, että asianmukainen ja ympäristöetiikkaa noudattava vesivarojen käyttö on mahdollista vain, jos veden talteenotossa, jakelussa ja käytössä sovelletaan parhaita tekniikoita – mikäli ne ovat saatavilla ja taloudellisesti järkeviä – ja jos vahvan ja joustavan hallintomallin avulla tasapainotetaan keskipitkällä aikavälillä ympäristövaatimukset sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen liittyvät vaatimukset.

| 23. | toivoo, että vahvistetaan EU:n ohjauspolitiikkoja ja hyväksytään uusia EU:n sääntelyvälineitä, joissa asetetaan selkeät ja tarkat tehokkuustavoitteet toiminta-aloja varten (kotitaloudet, teollisuus, maatalous, kalanviljely, vesiviljely, matkailu ja vesivoima-ala) ja jotka on tarkoitus määritellä jokaisessa jäsenvaltiossa vesistöalueittain. |
| --- | --- |

23.

toivoo, että vahvistetaan EU:n ohjauspolitiikkoja ja hyväksytään uusia EU:n sääntelyvälineitä, joissa asetetaan selkeät ja tarkat tehokkuustavoitteet toiminta-aloja varten (kotitaloudet, teollisuus, maatalous, kalanviljely, vesiviljely, matkailu ja vesivoima-ala) ja jotka on tarkoitus määritellä jokaisessa jäsenvaltiossa vesistöalueittain.

| 24. | katsoo, että vesivarojen käyttösuunnitelma on toteutettava vesipiirien hoitosuunnitelmien (River Basin Management Plan, RBMP) avulla siten, että niiden ajallinen tärkeysjärjestys riippuu jäsenvaltioiden erityispiirteistä. Kyseessä on välttämätön prosessi, jossa paikallis- ja alueviranomaiset voivat solidaarisesta ja kestäväpohjaisesta näkökulmasta luoda yhteisvaikutusta vesipolitiikan puitedirektiivin hengen mukaisesti. Näin voidaan täyttää mahdollisimman monta ympäristötehtävää uhraamatta uusiutuvuutta pitkällä aikavälillä ja vaarantamatta veden saatavuutta oikeutettuun ja suojelunarvoiseen käyttöön. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että vesivarojen käyttösuunnitelma on toteutettava vesipiirien hoitosuunnitelmien (River Basin Management Plan, RBMP) avulla siten, että niiden ajallinen tärkeysjärjestys riippuu jäsenvaltioiden erityispiirteistä. Kyseessä on välttämätön prosessi, jossa paikallis- ja alueviranomaiset voivat solidaarisesta ja kestäväpohjaisesta näkökulmasta luoda yhteisvaikutusta vesipolitiikan puitedirektiivin hengen mukaisesti. Näin voidaan täyttää mahdollisimman monta ympäristötehtävää uhraamatta uusiutuvuutta pitkällä aikavälillä ja vaarantamatta veden saatavuutta oikeutettuun ja suojelunarvoiseen käyttöön.

| 25. | katsoo, että veden siirtoa vesistöalueiden välillä – joista etusijalla ovat jäsenvaltioissa sijaitsevat vesistöalueet – on pidettävä osana alueellista kokonaishallintostrategiaa, jolla on turvattava hydrologinen, hydrogeologinen, ympäristöä koskeva ja yhteiskunnallis-taloudellinen kestävyys ja jolla pyritään rajallisen hyödykkeen tasapuoliseen jakamiseen. Lisäksi veden siirtojen vaikutukset on selvitettävä perusteellisesti. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että veden siirtoa vesistöalueiden välillä – joista etusijalla ovat jäsenvaltioissa sijaitsevat vesistöalueet – on pidettävä osana alueellista kokonaishallintostrategiaa, jolla on turvattava hydrologinen, hydrogeologinen, ympäristöä koskeva ja yhteiskunnallis-taloudellinen kestävyys ja jolla pyritään rajallisen hyödykkeen tasapuoliseen jakamiseen. Lisäksi veden siirtojen vaikutukset on selvitettävä perusteellisesti.

| 26. | on sitä mieltä, että jotta veden lisääntyneeseen kysyntään vastaavat mukauttamisstrategiat voidaan sovittaa alueiden ominaispiirteisiin, on tärkeää tuntea perinpohjaisesti vesijärjestelmät alkaen luonnollisten vesistöalueiden hydrologisesta dynamiikasta aina talteenotto-, kuljetus- ja käyttöjärjestelmien tehokkuuden arviointiin. |
| --- | --- |

26.

on sitä mieltä, että jotta veden lisääntyneeseen kysyntään vastaavat mukauttamisstrategiat voidaan sovittaa alueiden ominaispiirteisiin, on tärkeää tuntea perinpohjaisesti vesijärjestelmät alkaen luonnollisten vesistöalueiden hydrologisesta dynamiikasta aina talteenotto-, kuljetus- ja käyttöjärjestelmien tehokkuuden arviointiin.

| 27. | kehottaa hyväksymään EU:n monivuotisten rahoitusnäkymien (2013–2020) puitteissa uusia investointiohjelmia, joissa asetetaan etusijalle pitkän aikavälin toimet ja joiden yhteydessä jäsenvaltiot voivat laatia uusia vesi-infrastruktuurin vahvistamissuunnitelmia vasta sitten, kun vesivarojen hallintaa käsittelevä jäsennelty toimintaohjelma on hyväksytty ja pantu täytäntöön. Suolan poistaminen on paljon energiaa kuluttava prosessi. Sen vuoksi sitä tulisi harkita vaihtoehtona vain tilanteissa, joissa hyödyt ovat ympäristöön kohdistuvia merkittäviä haittavaikutuksia suuremmat. Komitea suosittaakin tähän tarkoitukseen monitasoista hallintorakennetta, jotta paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät optimaalisesti osallistumaan jäsenvaltiokohtaisten ohjelmien kehittämiseen. |
| --- | --- |

27.

kehottaa hyväksymään EU:n monivuotisten rahoitusnäkymien (2013–2020) puitteissa uusia investointiohjelmia, joissa asetetaan etusijalle pitkän aikavälin toimet ja joiden yhteydessä jäsenvaltiot voivat laatia uusia vesi-infrastruktuurin vahvistamissuunnitelmia vasta sitten, kun vesivarojen hallintaa käsittelevä jäsennelty toimintaohjelma on hyväksytty ja pantu täytäntöön. Suolan poistaminen on paljon energiaa kuluttava prosessi. Sen vuoksi sitä tulisi harkita vaihtoehtona vain tilanteissa, joissa hyödyt ovat ympäristöön kohdistuvia merkittäviä haittavaikutuksia suuremmat. Komitea suosittaakin tähän tarkoitukseen monitasoista hallintorakennetta, jotta paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät optimaalisesti osallistumaan jäsenvaltiokohtaisten ohjelmien kehittämiseen.

| 28. | on samaa mieltä siitä, että veden tehokkaan käytön on oltava painopisteala veden säästöön pyrkivissä toimissa (water hierarchy) (4), ja suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen rakennusten vedenkäytön tehokkuudesta. Aloite olisi nivottava direktiiviin rakennusten energiatehokkuudesta (5), jotta edistetään ekologisen kestävyyden periaatteisiin pohjautuvia taajamaympäristöjä ja rakentamista. Rakennusten vedenkäytön tehokkuustoimet on voitava suunnata valikoivasti niille alueille, joilla kärsitään vesipulasta. |
| --- | --- |

28.

on samaa mieltä siitä, että veden tehokkaan käytön on oltava painopisteala veden säästöön pyrkivissä toimissa (water hierarchy) (4), ja suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen rakennusten vedenkäytön tehokkuudesta. Aloite olisi nivottava direktiiviin rakennusten energiatehokkuudesta (5), jotta edistetään ekologisen kestävyyden periaatteisiin pohjautuvia taajamaympäristöjä ja rakentamista. Rakennusten vedenkäytön tehokkuustoimet on voitava suunnata valikoivasti niille alueille, joilla kärsitään vesipulasta.

| 29. | sitoutuu kannustamaan tavanomaisesta poikkeavien vesivarojen käyttöä edistämällä niin uudelleenkäyttöä ja kierrätystä kaikilla aloilla jäsenvaltioiden erilaiset asiaankuuluvat ominaispiirteet ja tavoitteet huomioon ottaen kuin alue- ja paikallisviranomaisten avulla paikallistasolle mukautettujen taloudellisten ja verotuksellisten välineiden perustamista tukemaan kestäväpohjaista tuotantotoimintaa tarvittaessa myös pohjavesien käytön vähentämiseksi. |
| --- | --- |

29.

sitoutuu kannustamaan tavanomaisesta poikkeavien vesivarojen käyttöä edistämällä niin uudelleenkäyttöä ja kierrätystä kaikilla aloilla jäsenvaltioiden erilaiset asiaankuuluvat ominaispiirteet ja tavoitteet huomioon ottaen kuin alue- ja paikallisviranomaisten avulla paikallistasolle mukautettujen taloudellisten ja verotuksellisten välineiden perustamista tukemaan kestäväpohjaista tuotantotoimintaa tarvittaessa myös pohjavesien käytön vähentämiseksi.

| 30. | pitää välttämättömänä, että uudessa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) otetaan käyttöön ehtoja, joiden myötä levitetään vesivarojen hallinnon hyviä käytänteitä ja joissa edellytetään, että alueella määritellään viljelykäytänteet ja kastelumenetelmät veden saatavuuden mukaisesti. |
| --- | --- |

30.

pitää välttämättömänä, että uudessa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) otetaan käyttöön ehtoja, joiden myötä levitetään vesivarojen hallinnon hyviä käytänteitä ja joissa edellytetään, että alueella määritellään viljelykäytänteet ja kastelumenetelmät veden saatavuuden mukaisesti.

| 31. | ehdottaa, että hyödynnetään osittain uudessa YMP:ssä käytettävissä olevia rahastoja, jotta kannustetaan vedensäästöä maataloudessa, ja hyväksytään taloudellisia ja verotuksellisia välineitä, joilla edistetään vettä erittäin tehokkaasti hyödyntäviä viljelymenetelmiä (best crop per drop). Näin voidaan myös edistää toimia, jotka tähtäävät maatalousmaan säilyttämiseen ja ympäristön ennallistamiseen siten, että kannustetaan metsäalueiden ja kosteikkojen säilyttämiseen ja hillitään maaperän heikentymistä ja eroosiota, jolloin voidaan torjua aavikoitumisen etenemistä ja suolan tunkeutumista rannikkoalueiden pohjavesiin. |
| --- | --- |

31.

ehdottaa, että hyödynnetään osittain uudessa YMP:ssä käytettävissä olevia rahastoja, jotta kannustetaan vedensäästöä maataloudessa, ja hyväksytään taloudellisia ja verotuksellisia välineitä, joilla edistetään vettä erittäin tehokkaasti hyödyntäviä viljelymenetelmiä (best crop per drop). Näin voidaan myös edistää toimia, jotka tähtäävät maatalousmaan säilyttämiseen ja ympäristön ennallistamiseen siten, että kannustetaan metsäalueiden ja kosteikkojen säilyttämiseen ja hillitään maaperän heikentymistä ja eroosiota, jolloin voidaan torjua aavikoitumisen etenemistä ja suolan tunkeutumista rannikkoalueiden pohjavesiin.

| 32. | katsoo, ettei enää voida lykätä sellaisen lainsäädännön hyväksymistä, jolla edistetään vesivarojen tehokasta käyttöä keruun ja uudelleenkäytön avulla ja jossa määritetään Euroopan laajuisesti yhdenmukaisella tavalla laaturajat, joiden avulla voidaan eri toiminta-aloilla ja kaikissa olosuhteissa varmistaa veden asianmukainen uudelleenkäyttö. Tavoitteena on varmistaa sellainen lähestymistapa vesivarojen keruuseen ja uudelleenkäyttöön, jolla saavutetaan tavoitteet mahdollisimman täysipainoisesti. Samalla on kuitenkin otettava huomioon, ettei kaikkien jäsenvaltioiden tarvitse erityispiirteidensä vuoksi toteuttaa samanlaisia toimia. |
| --- | --- |

32.

katsoo, ettei enää voida lykätä sellaisen lainsäädännön hyväksymistä, jolla edistetään vesivarojen tehokasta käyttöä keruun ja uudelleenkäytön avulla ja jossa määritetään Euroopan laajuisesti yhdenmukaisella tavalla laaturajat, joiden avulla voidaan eri toiminta-aloilla ja kaikissa olosuhteissa varmistaa veden asianmukainen uudelleenkäyttö. Tavoitteena on varmistaa sellainen lähestymistapa vesivarojen keruuseen ja uudelleenkäyttöön, jolla saavutetaan tavoitteet mahdollisimman täysipainoisesti. Samalla on kuitenkin otettava huomioon, ettei kaikkien jäsenvaltioiden tarvitse erityispiirteidensä vuoksi toteuttaa samanlaisia toimia.

Ääri-ilmiöiden hallinta myös uudentyyppisin toimenpitein

| 33. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kartoittamaan riskitietoisessa hallinnossa tehokkaimman toimintavälineen ääri-ilmiöiden varalta ja luopumaan tavoitteesta optimoida kriisihallinto (from crisis management to risk management). |
| --- | --- |

33.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kartoittamaan riskitietoisessa hallinnossa tehokkaimman toimintavälineen ääri-ilmiöiden varalta ja luopumaan tavoitteesta optimoida kriisihallinto (from crisis management to risk management).

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia oikeuksiensa ja toimivaltuuksiensa mukaisesti ja tulvadirektiivin (2007/60) 7 artiklaa noudattaen parantamaan pelastuspalvelujen sekä tulvavaaran ehkäisystä ja hallinnasta vastaavien ympäristöyksiköiden ja/tai -toimistojen teknisten toimintarakenteiden koordinointia tiedon ja osaamisen vaihtamiseksi ja jakamiseksi. Komitea kehottaa lisäksi paikallis- ja alueviranomaisia ryhtymään toimenpiteisiin kansainvälisen tason (jäsenvaltioiden välisen mutta myös jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen) yhteistyön maksimoimiseksi kansainvälisillä vesistöalueilla tulvadirektiivin (2007/60) 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia oikeuksiensa ja toimivaltuuksiensa mukaisesti ja tulvadirektiivin (2007/60) 7 artiklaa noudattaen parantamaan pelastuspalvelujen sekä tulvavaaran ehkäisystä ja hallinnasta vastaavien ympäristöyksiköiden ja/tai -toimistojen teknisten toimintarakenteiden koordinointia tiedon ja osaamisen vaihtamiseksi ja jakamiseksi. Komitea kehottaa lisäksi paikallis- ja alueviranomaisia ryhtymään toimenpiteisiin kansainvälisen tason (jäsenvaltioiden välisen mutta myös jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen) yhteistyön maksimoimiseksi kansainvälisillä vesistöalueilla tulvadirektiivin (2007/60) 8 artiklan mukaisesti.

| 35. | toteaa, että vesipolitiikassa on oltava seuraavat kolme peruselementtiä: kerääminen, pidättäminen ja juoksuttaminen, joiden tarkoituksena on veden kiertokulun huippukohtien tasoittaminen, jolloin ylimääräinen vesi voidaan ohjata luonnollisella tavalla pois, ja vettä jää kuitenkin riittävästi käytettäväksi vesipulan varalta. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että vesipolitiikassa on oltava seuraavat kolme peruselementtiä: kerääminen, pidättäminen ja juoksuttaminen, joiden tarkoituksena on veden kiertokulun huippukohtien tasoittaminen, jolloin ylimääräinen vesi voidaan ohjata luonnollisella tavalla pois, ja vettä jää kuitenkin riittävästi käytettäväksi vesipulan varalta.

| 36. | pitää välttämättömänä, että painotetaan toimia, joilla pyritään ehkäisemään ja rajoittamaan ääri-ilmiöiden vaikutuksia hyödyntämällä luonnonympäristöä ja palauttamalla se ennalleen. Komitea toteaa, että toimet, joilla säilytetään biologinen monimuotoisuus ja vahvistetaan kestäväpohjaisella maankäytöllä vesistöalueiden luonnollista virtausta, ovat erittäin tehokas väline paitsi maaperän yhä lisääntyvän sulkeutumisen torjumiseksi, myös ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

36.

pitää välttämättömänä, että painotetaan toimia, joilla pyritään ehkäisemään ja rajoittamaan ääri-ilmiöiden vaikutuksia hyödyntämällä luonnonympäristöä ja palauttamalla se ennalleen. Komitea toteaa, että toimet, joilla säilytetään biologinen monimuotoisuus ja vahvistetaan kestäväpohjaisella maankäytöllä vesistöalueiden luonnollista virtausta, ovat erittäin tehokas väline paitsi maaperän yhä lisääntyvän sulkeutumisen torjumiseksi, myös ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi.

| 37. | katsoo, että yksi ennalta ehkäisevistä toimenpiteistä on tilan luominen vesijärjestelmään. Esimerkkejä tästä ovat paitsi avointen vesistöalueiden laajentaminen myös tilan monikäyttö, jolloin vesi yhdistyy tilassa jonkin muun käyttötarkoituksen, kuten asumisen, työnteon, liikkumisen, virkistyskäytön ja luontoympäristön, kanssa. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä merkittävä tehtävä. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että yksi ennalta ehkäisevistä toimenpiteistä on tilan luominen vesijärjestelmään. Esimerkkejä tästä ovat paitsi avointen vesistöalueiden laajentaminen myös tilan monikäyttö, jolloin vesi yhdistyy tilassa jonkin muun käyttötarkoituksen, kuten asumisen, työnteon, liikkumisen, virkistyskäytön ja luontoympäristön, kanssa. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä merkittävä tehtävä.

| 38. | toivoo, että EU ja jäsenvaltiot antavat asianmukaisen painoarvon Euroopan unionin solidaarisuusrahastolle, joka on välttämätön taloudellisen ja sosiaalisen yhteisvastuun väline ääri-ilmiöiden yhteydessä, ja että ne mukauttavat rahaston käyttösääntöjä ja hallintomenettelyjä siten, että varmistetaan sen täysimääräinen hyödyntäminen. |
| --- | --- |

38.

toivoo, että EU ja jäsenvaltiot antavat asianmukaisen painoarvon Euroopan unionin solidaarisuusrahastolle, joka on välttämätön taloudellisen ja sosiaalisen yhteisvastuun väline ääri-ilmiöiden yhteydessä, ja että ne mukauttavat rahaston käyttösääntöjä ja hallintomenettelyjä siten, että varmistetaan sen täysimääräinen hyödyntäminen.

Alue- ja paikallisviranomaisten rooli kansainvälisen yhteistyön hallinnoinnissa ja vahvistamisessa

| 39. | pitää vesipolitiikan puitedirektiivin ja tulvadirektiivin mukaisesti asianmukaisena sellaista vesialueen suunnittelua, jossa vesialue nähdään ympäristö-, alue- ja talousanalyysin perusyksikkönä, jotta varmistetaan vesivarojen yhtenäinen suojelutaso koko EU:n alueella. |
| --- | --- |

39.

pitää vesipolitiikan puitedirektiivin ja tulvadirektiivin mukaisesti asianmukaisena sellaista vesialueen suunnittelua, jossa vesialue nähdään ympäristö-, alue- ja talousanalyysin perusyksikkönä, jotta varmistetaan vesivarojen yhtenäinen suojelutaso koko EU:n alueella.

| 40. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla, jotka edustavat kansalaisia ja heidän tarpeitaan, on oltava vesipiirien hoitosuunnitelmissa sekä vesivarojen yhteisessä hallinnossa suunnittelu-, toiminta- ja valvontarooli. EU:n ja jäsenvaltioiden on toimivaltuuksiensa mukaan määriteltävä poliittiset suuntaukset ja hallinnon painopisteet. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla, jotka edustavat kansalaisia ja heidän tarpeitaan, on oltava vesipiirien hoitosuunnitelmissa sekä vesivarojen yhteisessä hallinnossa suunnittelu-, toiminta- ja valvontarooli. EU:n ja jäsenvaltioiden on toimivaltuuksiensa mukaan määriteltävä poliittiset suuntaukset ja hallinnon painopisteet.

| 41. | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten roolia vesivaroja käsittelevien unionin politiikkojen toteuttamisasteen tarkastamis- ja valvontaprosessissa, sillä vain paikallisyhteisöjen suoralla ja aktiivisella osallistumisella varmistetaan suojelu- ja säilyttämistoimien onnistuminen, mikä johtaa alueeseen samaistumiseen ja olemassa olevien luonnonvarojen tietoiseen kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

41.

korostaa alue- ja paikallisviranomaisten roolia vesivaroja käsittelevien unionin politiikkojen toteuttamisasteen tarkastamis- ja valvontaprosessissa, sillä vain paikallisyhteisöjen suoralla ja aktiivisella osallistumisella varmistetaan suojelu- ja säilyttämistoimien onnistuminen, mikä johtaa alueeseen samaistumiseen ja olemassa olevien luonnonvarojen tietoiseen kunnioittamiseen.

| 42. | kehottaa käyttämään jo olemassa olevia tai tulevia oikeudellisia ja rahoitusvälineitä (vesistöalueiden hallintosuunnitelmat, maaseudun kehittämis- ja koheesio-ohjelmat, rakennerahastot jne.), joilla ohjataan vesipiirien vesivarojen hallintoa arvioimalla kaikkia näkökohtia (vesivarojen laatu ja määrä, liikenne ja kuljetus, energia) integroidusti ja keskinäisen riippuvuussuhteen kannalta sekä otetaan huomioon myös raja-alueiden vesistöjen yhteishallinto. |
| --- | --- |

42.

kehottaa käyttämään jo olemassa olevia tai tulevia oikeudellisia ja rahoitusvälineitä (vesistöalueiden hallintosuunnitelmat, maaseudun kehittämis- ja koheesio-ohjelmat, rakennerahastot jne.), joilla ohjataan vesipiirien vesivarojen hallintoa arvioimalla kaikkia näkökohtia (vesivarojen laatu ja määrä, liikenne ja kuljetus, energia) integroidusti ja keskinäisen riippuvuussuhteen kannalta sekä otetaan huomioon myös raja-alueiden vesistöjen yhteishallinto.

| 43. | pitää äskettäin laadittua EU:n strategiaa Tonavan aluetta varten ylikansallisen yhteistyön ja vesihallinnon mallina, joka voidaan toistaa muualla ja joka on vesipolitiikan puitedirektiivin hengen mukainen sekä täysin kestäväpohjainen yhteiskunnan ja ympäristönsuojelun näkökulmasta. Komitea toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat suoraan sen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

43.

pitää äskettäin laadittua EU:n strategiaa Tonavan aluetta varten ylikansallisen yhteistyön ja vesihallinnon mallina, joka voidaan toistaa muualla ja joka on vesipolitiikan puitedirektiivin hengen mukainen sekä täysin kestäväpohjainen yhteiskunnan ja ympäristönsuojelun näkökulmasta. Komitea toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat suoraan sen toteuttamiseen.

| 44. | muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjen avainroolista kerättäessä ympäristötietoa (6) (johon GMES-ohjelman on määrä antaa keskeinen panos) ja ehdottaa nykyisen Euroopan kuivuuden seurantakeskuksen muuttamista Euroopan vesialan seurantakeskukseksi sekä sen toimivaltuuksien laajentamista Euroopan vesivarojen tilanteesta saatavilla olevien tietojen validoimiseen ja yhtenäistämiseen. |
| --- | --- |

44.

muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjen avainroolista kerättäessä ympäristötietoa (6) (johon GMES-ohjelman on määrä antaa keskeinen panos) ja ehdottaa nykyisen Euroopan kuivuuden seurantakeskuksen muuttamista Euroopan vesialan seurantakeskukseksi sekä sen toimivaltuuksien laajentamista Euroopan vesivarojen tilanteesta saatavilla olevien tietojen validoimiseen ja yhtenäistämiseen.

| 45. | katsoo, että jotta ekosysteemipalvelut saavat yhteiskunnallis-taloudellinen ulottuvuuden ja jotta EU:ssa otetaan tehokkaasti käyttöön bkt:tä täydentävä ympäristöstrategia, on varmistettava ympäristön ja vesivarojen tilaa koskevien tietojen ja indikaattorien yhdenmukaisuus, avoimuus ja luotettavuus (7). |
| --- | --- |

45.

katsoo, että jotta ekosysteemipalvelut saavat yhteiskunnallis-taloudellinen ulottuvuuden ja jotta EU:ssa otetaan tehokkaasti käyttöön bkt:tä täydentävä ympäristöstrategia, on varmistettava ympäristön ja vesivarojen tilaa koskevien tietojen ja indikaattorien yhdenmukaisuus, avoimuus ja luotettavuus (7).

Loppuhuomautukset

| 46. | toivoo – lippulaivahankkeeseen ”resurssitehokas Eurooppa” viitaten – voivansa antaa myös Eurooppa 2020 -seurantafoorumin toiminnan avulla niin lähestymistavan määrittelyssä kuin toimintavälineiden kartoituksessa panoksensa Euroopan komission toimiin vesivarojen, energian ja jätehuollon aloilla tietoisena siitä, että niihin liittyvät ympäristönäkökohdat kytkeytyvät tiiviisti toisiinsa. |
| --- | --- |

46.

toivoo – lippulaivahankkeeseen ”resurssitehokas Eurooppa” viitaten – voivansa antaa myös Eurooppa 2020 -seurantafoorumin toiminnan avulla niin lähestymistavan määrittelyssä kuin toimintavälineiden kartoituksessa panoksensa Euroopan komission toimiin vesivarojen, energian ja jätehuollon aloilla tietoisena siitä, että niihin liittyvät ympäristönäkökohdat kytkeytyvät tiiviisti toisiinsa.

| 47. | muistuttaa, että veden laatuun liittyvät toimintalinjat vaikuttavat siihen, paljonko vettä on saatavilla ja mihin tarkoituksiin sitä voidaan käyttää, ja kehottaa ottamaan tämän näkökohdan huomioon. Tässä yhteydessä on syytä ryhtyä toimiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa erityisesti tuotepolitiikan alalla, jotta tuotteiden vaikutukset veden laatuun voidaan selvittää elinkaarianalyysin ja ympäristövaikutusten arvioinnin avulla. |
| --- | --- |

47.

muistuttaa, että veden laatuun liittyvät toimintalinjat vaikuttavat siihen, paljonko vettä on saatavilla ja mihin tarkoituksiin sitä voidaan käyttää, ja kehottaa ottamaan tämän näkökohdan huomioon. Tässä yhteydessä on syytä ryhtyä toimiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa erityisesti tuotepolitiikan alalla, jotta tuotteiden vaikutukset veden laatuun voidaan selvittää elinkaarianalyysin ja ympäristövaikutusten arvioinnin avulla.

| 48. | sitoutuu kiinnittämään suurta huomiota siihen, että eurooppalaiset ja kansalliset tulevat investoinnit, joiden tavoitteena on ehkäistä myös ilmastonmuutoksen vaikutuksesta aiheutuneita ääri-ilmiöitä (tulvat ja kuivuus), kohdennetaan ensi sijassa ”vihreiden infrastruktuurien” toteuttamiseen (kontrolloidut tulva-alueet, luonnolliset viivytysaltaat, metsitystoimet ja vuoristoympäristön säilyttäminen, rantavyöhykkeiden ja kosteiden alueiden kunnostaminen, rinteiden hoitaminen ja stabilointi jne.). Näin varmistetaan alueen vesisuojelu ja säilytetään samalla biologinen monimuotoisuus ja varjellaan luonnonvaroja sekä tarjotaan uusia matkailu- ja työllisyysmahdollisuuksia. Mikäli ”vihreisiin infrastruktuureihin” perustuvat toimenpiteet eivät ole tarkoituksenmukaisia tai paikallisolojen vuoksi sallittavissa, ovat ”harmaat perusrakenteet” (keinotekoiset esteet, ylivuotokanavat, padot yms.) välttämättömiä toimenpiteitä kulloisenkin alueen, väestön ja talouden suojaamiseksi tulvilta. |
| --- | --- |

48.

sitoutuu kiinnittämään suurta huomiota siihen, että eurooppalaiset ja kansalliset tulevat investoinnit, joiden tavoitteena on ehkäistä myös ilmastonmuutoksen vaikutuksesta aiheutuneita ääri-ilmiöitä (tulvat ja kuivuus), kohdennetaan ensi sijassa ”vihreiden infrastruktuurien” toteuttamiseen (kontrolloidut tulva-alueet, luonnolliset viivytysaltaat, metsitystoimet ja vuoristoympäristön säilyttäminen, rantavyöhykkeiden ja kosteiden alueiden kunnostaminen, rinteiden hoitaminen ja stabilointi jne.). Näin varmistetaan alueen vesisuojelu ja säilytetään samalla biologinen monimuotoisuus ja varjellaan luonnonvaroja sekä tarjotaan uusia matkailu- ja työllisyysmahdollisuuksia. Mikäli ”vihreisiin infrastruktuureihin” perustuvat toimenpiteet eivät ole tarkoituksenmukaisia tai paikallisolojen vuoksi sallittavissa, ovat ”harmaat perusrakenteet” (keinotekoiset esteet, ylivuotokanavat, padot yms.) välttämättömiä toimenpiteitä kulloisenkin alueen, väestön ja talouden suojaamiseksi tulvilta.

| 49. | toivoo, että EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa edistetään tieteellisen tiedon ja teknologian siirtoa, jotta voidaan tukea sellaisen uuden teknologian kehittämistä, joka lisää unionin kilpailukykyä mutta myös tehokkuutta ja innovointia vesivarojen hallinnossa. |
| --- | --- |

49.

toivoo, että EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa edistetään tieteellisen tiedon ja teknologian siirtoa, jotta voidaan tukea sellaisen uuden teknologian kehittämistä, joka lisää unionin kilpailukykyä mutta myös tehokkuutta ja innovointia vesivarojen hallinnossa.

| 50. | vahvistaa aiemmin esitetyn mukaisesti, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida hyödyntää suoraan kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupasta saatavia varoja rahoittaakseen paikallisia ilmastonmuutoksen torjuntaohjelmia (8). Niiden olisi sitouduttava käyttämään osa kyseisistä varoista toimiin, joilla pyritään vahvistamaan ihmisten tietoisuutta veden luontaisesta arvosta, ottamalla tuotteissa käyttöön vesijalanjälki, edistämällä ympäristöhallintajärjestelmiin (EMAS) liittymistä paljon vettä kuluttavien tuotantoprosessien alalla sekä toteuttamalla tiedotus- ja ympäristökasvatuskampanjoita jo esikoulusta alkaen. |
| --- | --- |

50.

vahvistaa aiemmin esitetyn mukaisesti, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida hyödyntää suoraan kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupasta saatavia varoja rahoittaakseen paikallisia ilmastonmuutoksen torjuntaohjelmia (8). Niiden olisi sitouduttava käyttämään osa kyseisistä varoista toimiin, joilla pyritään vahvistamaan ihmisten tietoisuutta veden luontaisesta arvosta, ottamalla tuotteissa käyttöön vesijalanjälki, edistämällä ympäristöhallintajärjestelmiin (EMAS) liittymistä paljon vettä kuluttavien tuotantoprosessien alalla sekä toteuttamalla tiedotus- ja ympäristökasvatuskampanjoita jo esikoulusta alkaen.

| 51. | ehdottaa – myös kun ajatellaan direktiivin 2000/60/EY toteuttamisesta seuraavia vaatimuksia – että vesivarojen kestäväpohjaisessa hallinnassa asetetaan vuotta 2020 silmällä pitäen konkreettinen ja seurattavissa oleva tavoite: 1) vedensäästön lisääminen 20 prosentilla kaikilla käyttöaloilla, 2) luonnontilaan palautettavien jokien määrän lisääminen 20 prosentilla myös tulvariskin vähentämiseksi ja 3) uudelleenkäytetyn ja/tai kierrätetyn veden määrän lisääminen 20 prosentilla maatalous- ja teollisuustoiminnassa. Komitea toivoo, että tässä yhteydessä otetaan suoraan huomioon kaupunginjohtajien ilmastosopimus. |
| --- | --- |

51.

ehdottaa – myös kun ajatellaan direktiivin 2000/60/EY toteuttamisesta seuraavia vaatimuksia – että vesivarojen kestäväpohjaisessa hallinnassa asetetaan vuotta 2020 silmällä pitäen konkreettinen ja seurattavissa oleva tavoite: 1) vedensäästön lisääminen 20 prosentilla kaikilla käyttöaloilla, 2) luonnontilaan palautettavien jokien määrän lisääminen 20 prosentilla myös tulvariskin vähentämiseksi ja 3) uudelleenkäytetyn ja/tai kierrätetyn veden määrän lisääminen 20 prosentilla maatalous- ja teollisuustoiminnassa. Komitea toivoo, että tässä yhteydessä otetaan suoraan huomioon kaupunginjohtajien ilmastosopimus.

Bryssel 30. kesäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  YK:n päätöslauselma A/RES/64/292, 28.7.2010.

1

(2)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja – Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: kohti eurooppalaista toimintakehystä”, CdR 72/2009 fin.

2

(3)  ”Valkoinen kirja – Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: kohti eurooppalaista toimintakehystä”, KOM(2009) 147 lopullinen.

3

(4)  Tiedonanto ”Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa”, KOM(2007) 414 lopullinen.

4

(5)  Direktiivi 2010/31/EU, 19. toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta.

5

(6)  Alueiden komitean lausunto ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli tulevassa ympäristöpolitiikassa”, CdR 164/2010 fin.

6

(7)  Euroopan komission kolmas seurantakertomus tiedonannosta ”Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa”, KOM(2011) 133 lopullinen.

7

(8)  CdR 164/2010 fin.

8

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/19

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”

2011/C 259/04

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toistaa tukevansa kilpailukykyä ja innovaatiota koskevien tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2020 mennessä ja tunnustaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on jatkettava investoimista koulutukseen. |
| --- | --- |

—

toistaa tukevansa kilpailukykyä ja innovaatiota koskevien tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2020 mennessä ja tunnustaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on jatkettava investoimista koulutukseen.

| — | toteaa, että on tärkeää tasapainottaa teknologista, sosiaalista sekä julkisen sektorin innovointia. |
| --- | --- |

—

toteaa, että on tärkeää tasapainottaa teknologista, sosiaalista sekä julkisen sektorin innovointia.

| — | muistuttaa, että kaikkien työpaikoilla tarvittavien taitojen kohentaminen ja mukauttaminen vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita on aivan välttämätöntä. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että kaikkien työpaikoilla tarvittavien taitojen kohentaminen ja mukauttaminen vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita on aivan välttämätöntä.

| — | korostaa korkeakoulukumppanuuksilta vaadittua roolia, kun tavoitteena on tuoda tutkimustulokset markkinoille lähentämällä korkeakoulutusta, tutkimusta ja liikemaailmaa toisiinsa. Komitea pitää tässä yhteydessä tärkeänä kannustavaa alue- ja paikallisyhteisöä. |
| --- | --- |

—

korostaa korkeakoulukumppanuuksilta vaadittua roolia, kun tavoitteena on tuoda tutkimustulokset markkinoille lähentämällä korkeakoulutusta, tutkimusta ja liikemaailmaa toisiinsa. Komitea pitää tässä yhteydessä tärkeänä kannustavaa alue- ja paikallisyhteisöä.

| — | arvostaa tutkimusinfrastruktuurien keskeistä roolia tietopohjaisissa innovaatiojärjestelmissä. Näin ollen komitea suhtautuu myönteisesti uuteen alueellisten kumppanuustoimien käsitteeseen. |
| --- | --- |

—

arvostaa tutkimusinfrastruktuurien keskeistä roolia tietopohjaisissa innovaatiojärjestelmissä. Näin ollen komitea suhtautuu myönteisesti uuteen alueellisten kumppanuustoimien käsitteeseen.

| — | kiinnittää huomiota rajatylittävän yhteistyön mahdollisuuksiin, niin EU:hun suuntautuviin kuin EU:sta muualle tehtäviin investointeihin. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota rajatylittävän yhteistyön mahdollisuuksiin, niin EU:hun suuntautuviin kuin EU:sta muualle tehtäviin investointeihin.

| — | suosittaa edelleenkin alueille ja jäsenvaltioille, että unionin koheesiopolitiikkaa toteutettaessa ne vaalisivat tarkoin laadittavien paikallisten ja alueellisten strategioiden, kansallisten uudistussuunnitelmien, kansallisten strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien johdonmukaisuutta, jotta rakennerahastojen vipuvaikutus tulee kaikilta osin hyödynnetyksi. Tämä vastaisi yhteistä eurooppalaista strategista tutkimuskehystä ja alueiden älykkään erikoistumisen strategioita. |
| --- | --- |

—

suosittaa edelleenkin alueille ja jäsenvaltioille, että unionin koheesiopolitiikkaa toteutettaessa ne vaalisivat tarkoin laadittavien paikallisten ja alueellisten strategioiden, kansallisten uudistussuunnitelmien, kansallisten strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien johdonmukaisuutta, jotta rakennerahastojen vipuvaikutus tulee kaikilta osin hyödynnetyksi. Tämä vastaisi yhteistä eurooppalaista strategista tutkimuskehystä ja alueiden älykkään erikoistumisen strategioita.

| Esittelijä | Robert KNOX (UK, AE), East Lothianin hallintopiirivaltuuston jäsen ja varapormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni
  KOM(2010) 546 lopullinen |

Esittelijä

Robert KNOX (UK, AE), East Lothianin hallintopiirivaltuuston jäsen ja varapormestari

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni

KOM(2010) 546 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tiedonannossaan Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeesta ”Innovaatiounioni” ilmaisemaan aikomukseen omaksua nykyistä strategisempi näkemys innovaatioon kaiken kattavana poliittisena tavoitteena, jossa omaksutaan keskipitkän ja pitkän aikavälin näkökulma ja jossa EU:n ja kansalliset, alueelliset ja paikalliset toimintalinjat sopivat tiiviisti yhteen ja vahvistavat toisiaan vastavuoroisesti. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tiedonannossaan Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeesta ”Innovaatiounioni” ilmaisemaan aikomukseen omaksua nykyistä strategisempi näkemys innovaatioon kaiken kattavana poliittisena tavoitteena, jossa omaksutaan keskipitkän ja pitkän aikavälin näkökulma ja jossa EU:n ja kansalliset, alueelliset ja paikalliset toimintalinjat sopivat tiiviisti yhteen ja vahvistavat toisiaan vastavuoroisesti.

| 2. | katsoo tässä yhteydessä, että on tärkeää tunnistaa kilpailueduiltaan lupaavimmat alueet älykkään alueellisen erikoistumisen strategioiden määrittelemisen perustaksi. Samalla komitea toteaa, että eräät alueet voivat erottua edukseen useammalla kuin yhdellä alalla. |
| --- | --- |

2.

katsoo tässä yhteydessä, että on tärkeää tunnistaa kilpailueduiltaan lupaavimmat alueet älykkään alueellisen erikoistumisen strategioiden määrittelemisen perustaksi. Samalla komitea toteaa, että eräät alueet voivat erottua edukseen useammalla kuin yhdellä alalla.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentin 12. toukokuuta 2011 innovaatiounionista antamassa päätöslauselmassa korostetaan painokkaasti alue- ja paikallisviranomaisten olevan ratkaisevan tärkeitä kumppaneita toteutettaessa innovaatiounionin prioriteetteja käytännössä. Ne ovat kansalaisia, yritysmaailmaa – erityisesti pk-yrityksiä – ja tietoinstituutioita lähinnä ja pystyvät siksi suunnittelemaan ja koordinoimaan poliittisten välineiden valikoiman, jossa hyödynnetään parhaiten paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin sopivaa tietämystä. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentin 12. toukokuuta 2011 innovaatiounionista antamassa päätöslauselmassa korostetaan painokkaasti alue- ja paikallisviranomaisten olevan ratkaisevan tärkeitä kumppaneita toteutettaessa innovaatiounionin prioriteetteja käytännössä. Ne ovat kansalaisia, yritysmaailmaa – erityisesti pk-yrityksiä – ja tietoinstituutioita lähinnä ja pystyvät siksi suunnittelemaan ja koordinoimaan poliittisten välineiden valikoiman, jossa hyödynnetään parhaiten paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin sopivaa tietämystä.

| 4. | katsoo, että innovoinnille ja huippuosaamiselle on annettava selvä ja yleisesti hyväksytty määritelmä. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että innovoinnille ja huippuosaamiselle on annettava selvä ja yleisesti hyväksytty määritelmä.

| 5. | pitää tarpeellisena, että alueiden rooli sekä EU:n politiikan toteuttamisessa että visioiden kehittämisessä ja tavoitteiden asettamisessa ymmärretään nykyistä paremmin. |
| --- | --- |

5.

pitää tarpeellisena, että alueiden rooli sekä EU:n politiikan toteuttamisessa että visioiden kehittämisessä ja tavoitteiden asettamisessa ymmärretään nykyistä paremmin.

| 6. | arvostaa sosiaalisen sekä julkisen sektorin innovoinnin esiin tuomista. Samalla komitea toteaa, että julkiset laitokset sekä osuus- ja yhteisötalouden ala (osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset ja säätiöt) kaikkialla EU:ssa ovat saaneet usein aikaan merkittäviä tuloksia uudistaessaan käytänteitään viimeaikaisten taloudellisten rajoitteiden vuoksi voidakseen vastata tarpeisiin, joihin markkinat ja yrittäjyyden perinteiset muodot eivät kiinnitä huomiota. Komitea kehottaa kiinnittämään entistä enemmän huomiota sosiaaliseen innovointiin Euroopan sosiaalirahaston, tutkimuksen puiteohjelmien sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kaltaisissa rahoitus- ja tukiohjelmissa. |
| --- | --- |

6.

arvostaa sosiaalisen sekä julkisen sektorin innovoinnin esiin tuomista. Samalla komitea toteaa, että julkiset laitokset sekä osuus- ja yhteisötalouden ala (osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset ja säätiöt) kaikkialla EU:ssa ovat saaneet usein aikaan merkittäviä tuloksia uudistaessaan käytänteitään viimeaikaisten taloudellisten rajoitteiden vuoksi voidakseen vastata tarpeisiin, joihin markkinat ja yrittäjyyden perinteiset muodot eivät kiinnitä huomiota. Komitea kehottaa kiinnittämään entistä enemmän huomiota sosiaaliseen innovointiin Euroopan sosiaalirahaston, tutkimuksen puiteohjelmien sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kaltaisissa rahoitus- ja tukiohjelmissa.

| 7. | kehottaa tarkastelemaan mahdollisuuksia hyödyntää alueellisia sopimuksia innovaatiounionin keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi sekä korostaa innovaatiounionista vastaavien toimijoiden ja alueiden komitean tiiviin yhteistyön merkitystä. |
| --- | --- |

7.

kehottaa tarkastelemaan mahdollisuuksia hyödyntää alueellisia sopimuksia innovaatiounionin keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi sekä korostaa innovaatiounionista vastaavien toimijoiden ja alueiden komitean tiiviin yhteistyön merkitystä.

| 8. | korostaa ekoinnovoinnin ratkaisevaa roolia ja kannattaa Euroopan parlamentin vaatimusta, että on laadittava kunnianhimoinen ekoinnovoinnin toimintasuunnitelma siten, että siinä ehdotetaan toimia, jotka koskevat ekoinnovoinnin käyttöönottoa arvoketjun kaikissa vaiheissa, mikä sisältää mainitun alan suunnittelun ja rahoituksen lisäämisen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

8.

korostaa ekoinnovoinnin ratkaisevaa roolia ja kannattaa Euroopan parlamentin vaatimusta, että on laadittava kunnianhimoinen ekoinnovoinnin toimintasuunnitelma siten, että siinä ehdotetaan toimia, jotka koskevat ekoinnovoinnin käyttöönottoa arvoketjun kaikissa vaiheissa, mikä sisältää mainitun alan suunnittelun ja rahoituksen lisäämisen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman puitteissa.

| 9. | pahoittelee, ettei innovaatiounionin esittelyyn ole liitetty tämän lippulaivahankkeen yhteydessä ehdotettujen toimenpiteiden budjettivaikutusten arviointia. |
| --- | --- |

9.

pahoittelee, ettei innovaatiounionin esittelyyn ole liitetty tämän lippulaivahankkeen yhteydessä ehdotettujen toimenpiteiden budjettivaikutusten arviointia.

| 10. | suhtautuu myönteisesti tiedonantoon aluepolitiikan panoksesta Eurooppa 2020 -strategian mukaiseen älykkääseen kasvuun (KOM(2010) 553) ja siihen liittyvään asiakirjaan (SEC(2010) 1183), jossa käsitellään lippulaivahankkeen ”Innovaatiounioni” alueellista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti tiedonantoon aluepolitiikan panoksesta Eurooppa 2020 -strategian mukaiseen älykkääseen kasvuun (KOM(2010) 553) ja siihen liittyvään asiakirjaan (SEC(2010) 1183), jossa käsitellään lippulaivahankkeen ”Innovaatiounioni” alueellista ulottuvuutta.

| 11. | katsoo, että koska ehdotettuja sitoumuksia on 34, innovaatiounioniin liittyvät toimet tulisi priorisoida, jotta voidaan helpottaa täytäntöönpanoa, saada aikaan konkreettisia tuloksia ja korostaa toiminnan kiireellisyyttä. Tässä yhteydessä komitea pitää tärkeänä: (a) koheesio- ja innovointipolitiikkojen yhteisvaikutuksia, (b) innovaatiokumppanuuksia, joissa tunnustetaan alueiden rooli, (c) tietopohjaa ja keskittymistä omiin vahvuuksiin (”älykäs erikoistuminen”) ja (d) ideoiden tuomista markkinoille. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että koska ehdotettuja sitoumuksia on 34, innovaatiounioniin liittyvät toimet tulisi priorisoida, jotta voidaan helpottaa täytäntöönpanoa, saada aikaan konkreettisia tuloksia ja korostaa toiminnan kiireellisyyttä. Tässä yhteydessä komitea pitää tärkeänä: (a) koheesio- ja innovointipolitiikkojen yhteisvaikutuksia, (b) innovaatiokumppanuuksia, joissa tunnustetaan alueiden rooli, (c) tietopohjaa ja keskittymistä omiin vahvuuksiin (”älykäs erikoistuminen”) ja (d) ideoiden tuomista markkinoille.

| 12. | kiinnittää komission huomion erityisesti niiden innovoijien ja yksittäisten keksijöiden tilanteeseen, jotka eivät toimi korkeakoulujärjestelmän, suuryritysten tai julkisen vallan, hallintoelimien eivätkä yritysten vaikutuspiirissä. Asiaa työstettäessä tulee laatia strategioita, joiden pohjalta innovoijia ja yksittäisiä keksijöitä voidaan tukea ja heille voidaan tarjota mahdollisuus hyödyntää yhteisiä EU-varoja yhdenvertaisin ehdoin. |
| --- | --- |

12.

kiinnittää komission huomion erityisesti niiden innovoijien ja yksittäisten keksijöiden tilanteeseen, jotka eivät toimi korkeakoulujärjestelmän, suuryritysten tai julkisen vallan, hallintoelimien eivätkä yritysten vaikutuspiirissä. Asiaa työstettäessä tulee laatia strategioita, joiden pohjalta innovoijia ja yksittäisiä keksijöitä voidaan tukea ja heille voidaan tarjota mahdollisuus hyödyntää yhteisiä EU-varoja yhdenvertaisin ehdoin.

Koheesio- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutukset

| 13. | on samaa mieltä neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa siitä, että on tärkeää vahvistaa tutkimusta ja innovointia tukevien EU-politiikkojen sekä koheesiota tukevien politiikkojen välisiä yhteisvaikutuksia. |
| --- | --- |

13.

on samaa mieltä neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa siitä, että on tärkeää vahvistaa tutkimusta ja innovointia tukevien EU-politiikkojen sekä koheesiota tukevien politiikkojen välisiä yhteisvaikutuksia.

| 14. | kehottaa vahvistamaan koulutus-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen johdonmukaisuutta, yhtenäistämistä ja täydentävyyttä sekä ottamaan asianmukaisesti huomioon alueelliset erityispiirteet. |
| --- | --- |

14.

kehottaa vahvistamaan koulutus-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen johdonmukaisuutta, yhtenäistämistä ja täydentävyyttä sekä ottamaan asianmukaisesti huomioon alueelliset erityispiirteet.

| 15. | suosittaa edelleenkin alueille ja jäsenvaltioille, että unionin koheesiopolitiikkaa toteutettaessa ne vaalisivat tarkoin laadittavien paikallisten ja alueellisten strategioiden, kansallisten uudistussuunnitelmien, kansallisten strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien johdonmukaisuutta, jotta rakennerahastojen vipuvaikutus tulee kaikilta osin hyödynnetyksi. (1) Tämä vastaisi yhteistä eurooppalaista strategista tutkimuskehystä ja alueiden älykkään erikoistumisen strategioita. |
| --- | --- |

15.

suosittaa edelleenkin alueille ja jäsenvaltioille, että unionin koheesiopolitiikkaa toteutettaessa ne vaalisivat tarkoin laadittavien paikallisten ja alueellisten strategioiden, kansallisten uudistussuunnitelmien, kansallisten strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien johdonmukaisuutta, jotta rakennerahastojen vipuvaikutus tulee kaikilta osin hyödynnetyksi. (1) Tämä vastaisi yhteistä eurooppalaista strategista tutkimuskehystä ja alueiden älykkään erikoistumisen strategioita.

| 16. | muistuttaa, että koheesiopolitiikalla on erityinen rooli innovointitoiminnan tukemisessa alueilla. Niinpä myös Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) voidaan hyödyntää yrityshautomoiden ja tiedepuistojen rahoitukseen (infrastruktuuri ja [tieto]liikenneyhteydet). Klusterit ovat erityisen hyödyllisiä pk-yrityksille, koska niiden tarjoama toimintaympäristö kannustaa yhteyksiin korkeakoulujen ja suurten yritysten kanssa ja mahdollistaa pääsyn kansainvälisiin kaupan verkostoihin. (2) |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että koheesiopolitiikalla on erityinen rooli innovointitoiminnan tukemisessa alueilla. Niinpä myös Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) voidaan hyödyntää yrityshautomoiden ja tiedepuistojen rahoitukseen (infrastruktuuri ja [tieto]liikenneyhteydet). Klusterit ovat erityisen hyödyllisiä pk-yrityksille, koska niiden tarjoama toimintaympäristö kannustaa yhteyksiin korkeakoulujen ja suurten yritysten kanssa ja mahdollistaa pääsyn kansainvälisiin kaupan verkostoihin. (2)

| 17. | katsoo, että lippulaivahanke ”Innovaatiounioni” tarjoaa mahdollisuuden parantaa tehtävien ja vastuun jakoa tuettaessa yhtäältä huippusaavutuksiin suunnattua perus- ja jatkotutkimusta unionitasolla sekä toisaalta innovointia hajautetulla tasolla, jotta kehitettäisiin alueellisia kompetensseja ja saavutettaisiin riittävän laaja-alainen vaikutus. Tämän lisäksi on tuottava esiin potentiaali, joka on löydettävissä alue- ja paikallistasolla toimivista laitoksista niiden tehdessä tutkimusta kansainvälisesti merkittävillä erityisaloilla, sekä toisaalta potentiaali, joka perustuu mm. yrityksissä todennettuihin käytäntölähtöisiin innovaatioihin. Näin saavutettaisiin riittävän laaja-alainen lippulaivahankkeen tavoitteita edistävä vaikutus eri aluetasoilla. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että lippulaivahanke ”Innovaatiounioni” tarjoaa mahdollisuuden parantaa tehtävien ja vastuun jakoa tuettaessa yhtäältä huippusaavutuksiin suunnattua perus- ja jatkotutkimusta unionitasolla sekä toisaalta innovointia hajautetulla tasolla, jotta kehitettäisiin alueellisia kompetensseja ja saavutettaisiin riittävän laaja-alainen vaikutus. Tämän lisäksi on tuottava esiin potentiaali, joka on löydettävissä alue- ja paikallistasolla toimivista laitoksista niiden tehdessä tutkimusta kansainvälisesti merkittävillä erityisaloilla, sekä toisaalta potentiaali, joka perustuu mm. yrityksissä todennettuihin käytäntölähtöisiin innovaatioihin. Näin saavutettaisiin riittävän laaja-alainen lippulaivahankkeen tavoitteita edistävä vaikutus eri aluetasoilla.

| 18. | katsoo, että on tärkeää kartoittaa, mitä innovoinnin osa-alueita voidaan toteuttaa yhdennettyjen aluekehityssuunnitelmien avulla. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että on tärkeää kartoittaa, mitä innovoinnin osa-alueita voidaan toteuttaa yhdennettyjen aluekehityssuunnitelmien avulla.

| 19. | toistaa vastustavansa sellaisen yhden, yhteen aiheeseen keskittyvän innovaatiorahaston perustamista, joka perustuisi pääasiassa rakennerahastoista nykyisin osoitettaviin resursseihin ja joka kokoaisi yhteen kaikki innovaatiotoiminnan rahoittamiseen käytettävät EU:n rahoitusvälineet. Tällainen rahoituksen ”siirto” voisi johtaa innovaatioresurssien nettomääräiseen vähentymiseen, minkä lisäksi se voisi asettaa kyseenalaiseksi innovaatiohankkeiden integroinnin alueellistettuihin kehitysstrategioihin. |
| --- | --- |

19.

toistaa vastustavansa sellaisen yhden, yhteen aiheeseen keskittyvän innovaatiorahaston perustamista, joka perustuisi pääasiassa rakennerahastoista nykyisin osoitettaviin resursseihin ja joka kokoaisi yhteen kaikki innovaatiotoiminnan rahoittamiseen käytettävät EU:n rahoitusvälineet. Tällainen rahoituksen ”siirto” voisi johtaa innovaatioresurssien nettomääräiseen vähentymiseen, minkä lisäksi se voisi asettaa kyseenalaiseksi innovaatiohankkeiden integroinnin alueellistettuihin kehitysstrategioihin.

| 20. | ehdottaa, että EU:n innovaatiopolitiikan ja koheesiopolitiikan mahdollisena rajanvetoperusteena voidaan pitää sitä, että koheesiopolitiikalla voidaan tukea tietyn alueen laajempaan ja kestävään taloudelliseen kehitykseen läheisesti liittyviä innovoinnin osa-alueita, kuten klustereita. Joitakin innovaatiopolitiikan osa-alueita ei puolestaan lähtökohtaisesti voida alueellistaa, ja ne tulisikin toteuttaa EU:n laajuisia hakumenettelyjä käyttävien aihekohtaisten rahastojen välityksellä sen sijaan, että hyödynnetään koheesiopolitiikkaa, jossa alueille myönnetään yleiskattavia avustuksia. |
| --- | --- |

20.

ehdottaa, että EU:n innovaatiopolitiikan ja koheesiopolitiikan mahdollisena rajanvetoperusteena voidaan pitää sitä, että koheesiopolitiikalla voidaan tukea tietyn alueen laajempaan ja kestävään taloudelliseen kehitykseen läheisesti liittyviä innovoinnin osa-alueita, kuten klustereita. Joitakin innovaatiopolitiikan osa-alueita ei puolestaan lähtökohtaisesti voida alueellistaa, ja ne tulisikin toteuttaa EU:n laajuisia hakumenettelyjä käyttävien aihekohtaisten rahastojen välityksellä sen sijaan, että hyödynnetään koheesiopolitiikkaa, jossa alueille myönnetään yleiskattavia avustuksia.

| 21. | toteaa, että tutkimus ja innovointi ovat eri puolilla Eurooppaa hyvin eritasoisia, ja kehottaa yhdistämään politiikkoja, jotka tukevat tehokkaasti huippuosaamista sekä Euroopan alueiden yhteenkuuluvuutta. Lisäksi komitea huomauttaa, että innovatiivisuutta voidaan hyödyntää niin suunniteltaessa uusia työskentelytapoja ja tapoja toimittaa palveluja kuin uusia tuotteitakin, ja kehottaa kiinnittämään entistä enemmän huomiota jo olemassa oleviin käytäntöihin ja siihen, kuinka niitä voitaisiin tehostaa. Lisäksi komitea painottaa, että etenkin ruohonjuuritasolla ja syrjäseutualueilla on tärkeää lisätä mahdollisuuksia innovaatioihin ja helpottaa niiden tunnetuksi tekemisiä edistämällä tiedonsaantia ja viestintää parantamalla fyysisiä ja virtuaalirakenteita. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että tutkimus ja innovointi ovat eri puolilla Eurooppaa hyvin eritasoisia, ja kehottaa yhdistämään politiikkoja, jotka tukevat tehokkaasti huippuosaamista sekä Euroopan alueiden yhteenkuuluvuutta. Lisäksi komitea huomauttaa, että innovatiivisuutta voidaan hyödyntää niin suunniteltaessa uusia työskentelytapoja ja tapoja toimittaa palveluja kuin uusia tuotteitakin, ja kehottaa kiinnittämään entistä enemmän huomiota jo olemassa oleviin käytäntöihin ja siihen, kuinka niitä voitaisiin tehostaa. Lisäksi komitea painottaa, että etenkin ruohonjuuritasolla ja syrjäseutualueilla on tärkeää lisätä mahdollisuuksia innovaatioihin ja helpottaa niiden tunnetuksi tekemisiä edistämällä tiedonsaantia ja viestintää parantamalla fyysisiä ja virtuaalirakenteita.

| 22. | muistuttaa, että seuraavilla tutkimus- ja innovointitoiminnan rahoitukseen tarkoitetuilla ohjelmilla voisi osana yhteistä strategiakehystä olla aiempaa enemmän yhteisvaikutusta sellaisten ohjelmien kanssa, joiden tarkoituksena on kehittää aluetason valmiuksia ja helpottaa alueiden osallistumista tutkimus- ja kehitystoimintaan. Tähän voitaisiin päästä tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaamisen periaatteen pohjalta esimerkiksi niin, että luodaan mahdollisuuksia tukea tutkimuskehityksessä jälkeen jääneiltä alueilta peräisin olevien pätevien kumppanien nykyistä yleisempää osallistumista tunnettujen huippuosaajien vetämiin hankkeisiin ja ohjelmiin joko mentorointijärjestelmillä tai muilla tavoin. Komitea huomauttaa, että paikallisilla ja alueellisilla toimijoilla on kykyä kasvattaa ”osaamiskeskittymiä”, jotka ovat yhteydessä ”huippuosaamisen keskuksiin”. Tässä yhteydessä AK kannattaa hyviä käytäntöjä koskevien esimerkkien levittämistä ja vaihtoa. |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että seuraavilla tutkimus- ja innovointitoiminnan rahoitukseen tarkoitetuilla ohjelmilla voisi osana yhteistä strategiakehystä olla aiempaa enemmän yhteisvaikutusta sellaisten ohjelmien kanssa, joiden tarkoituksena on kehittää aluetason valmiuksia ja helpottaa alueiden osallistumista tutkimus- ja kehitystoimintaan. Tähän voitaisiin päästä tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaamisen periaatteen pohjalta esimerkiksi niin, että luodaan mahdollisuuksia tukea tutkimuskehityksessä jälkeen jääneiltä alueilta peräisin olevien pätevien kumppanien nykyistä yleisempää osallistumista tunnettujen huippuosaajien vetämiin hankkeisiin ja ohjelmiin joko mentorointijärjestelmillä tai muilla tavoin. Komitea huomauttaa, että paikallisilla ja alueellisilla toimijoilla on kykyä kasvattaa ”osaamiskeskittymiä”, jotka ovat yhteydessä ”huippuosaamisen keskuksiin”. Tässä yhteydessä AK kannattaa hyviä käytäntöjä koskevien esimerkkien levittämistä ja vaihtoa.

| 23. | vahvistaa olevansa halukas varmistamaan, että seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa (ja sitä seuraavia puiteohjelmia), rakennerahastoja, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa, maaseuturahastoa sekä Euroopan kalatalousrahastoa käytetään koordinoidusti, koska se on välttämätöntä, kun ajatellaan EU:n kilpailukykyä sekä koheesio-, teollisuus-, tutkimus-, korkeakoulu- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutusta valtakunnallisella ja aluetasolla. (3) |
| --- | --- |

23.

vahvistaa olevansa halukas varmistamaan, että seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa (ja sitä seuraavia puiteohjelmia), rakennerahastoja, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa, maaseuturahastoa sekä Euroopan kalatalousrahastoa käytetään koordinoidusti, koska se on välttämätöntä, kun ajatellaan EU:n kilpailukykyä sekä koheesio-, teollisuus-, tutkimus-, korkeakoulu- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutusta valtakunnallisella ja aluetasolla. (3)

| 24. | on tyytyväinen pyrkimyksiin menettelyjen yksinkertaistamiseksi samoin kuin EU:n tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia käsittelevään käytännön oppaaseen. (4) AK arvostaa erityisesti jatkuvia ponnisteluja sen hyväksi, että hankkeiden eri vaiheita voitaisiin rahoittaa eri ohjelmista jatkuvuuden näkökulmasta tarkasteltuina. Komitea toivoo, että käytännön opasta kehitettäisiin kattavaksi ja helppokäyttöiseksi sähköiseksi väyläksi tutkimus- ja innovointiohjelmia ja niiden resursseja koskevaan tietoon. |
| --- | --- |

24.

on tyytyväinen pyrkimyksiin menettelyjen yksinkertaistamiseksi samoin kuin EU:n tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia käsittelevään käytännön oppaaseen. (4) AK arvostaa erityisesti jatkuvia ponnisteluja sen hyväksi, että hankkeiden eri vaiheita voitaisiin rahoittaa eri ohjelmista jatkuvuuden näkökulmasta tarkasteltuina. Komitea toivoo, että käytännön opasta kehitettäisiin kattavaksi ja helppokäyttöiseksi sähköiseksi väyläksi tutkimus- ja innovointiohjelmia ja niiden resursseja koskevaan tietoon.

| 25. | kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta perustaa keskitetty yhteys- eli palvelupiste, johon muun muassa pk-yritykset, tutkijat, korkeakoulut, tutkimuskeskukset, alueet ja yritykset voivat ottaa yhteyttä hakeakseen unionin, valtio-, alue- tai paikallistason rahoitusta tutkimukseen ja innovointiin. Lisäksi komitea korostaa, että EU-tason ehdotus olisi toistettava alue- ja paikallistasoilla. |
| --- | --- |

25.

kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta perustaa keskitetty yhteys- eli palvelupiste, johon muun muassa pk-yritykset, tutkijat, korkeakoulut, tutkimuskeskukset, alueet ja yritykset voivat ottaa yhteyttä hakeakseen unionin, valtio-, alue- tai paikallistason rahoitusta tutkimukseen ja innovointiin. Lisäksi komitea korostaa, että EU-tason ehdotus olisi toistettava alue- ja paikallistasoilla.

Eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet

| 26. | kannattaa lähestymistapaa, jossa käsitellään koko ketjua tutkimuksesta vähittäismyyntiin. |
| --- | --- |

26.

kannattaa lähestymistapaa, jossa käsitellään koko ketjua tutkimuksesta vähittäismyyntiin.

| 27. | korostaa, että yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmilla olisi edistettävä tehostettua lähestymistapaa luomatta jälleen uutta välinettä lukuisten jo olemassa olevien välineiden jatkoksi. Samalla komitea muistuttaa äskettäin antamassaan lausunnossa esiin tuomista näkemyksistä tutkimuksen yksinkertaistamisesta. (5) Tämä koskee erityisesti tarvetta yhdenmukaistaa tutkimusrahoitusvälineitä sekä lisätä tutkimuskehityksessä jälkeen jääneiltä alueilta osallistumista, tutkimusvalmiuksien ja panostuksen hyödyntämiskyvyn kehittämistä EU:n kaikilla alueilla sekä sen varmistamista, että uusien välineiden yhteydessä hyväksytään tieteen, teknologian kehittämisen ja markkinoille viemisen yhteiset ja erottavat piirteet. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmilla olisi edistettävä tehostettua lähestymistapaa luomatta jälleen uutta välinettä lukuisten jo olemassa olevien välineiden jatkoksi. Samalla komitea muistuttaa äskettäin antamassaan lausunnossa esiin tuomista näkemyksistä tutkimuksen yksinkertaistamisesta. (5) Tämä koskee erityisesti tarvetta yhdenmukaistaa tutkimusrahoitusvälineitä sekä lisätä tutkimuskehityksessä jälkeen jääneiltä alueilta osallistumista, tutkimusvalmiuksien ja panostuksen hyödyntämiskyvyn kehittämistä EU:n kaikilla alueilla sekä sen varmistamista, että uusien välineiden yhteydessä hyväksytään tieteen, teknologian kehittämisen ja markkinoille viemisen yhteiset ja erottavat piirteet.

| 28. | suhtautuu myönteisesti aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevään pilottikumppanuuteen, odottaa kiinnostuneena tulevia kumppanuuksia ja toivoo voivansa osallistua alue- ja paikallisviranomaisia koskeviin kysymyksiin. Samalla komitea toteaa, että aloitteen hallinnointia on pohdittava nykyistä tarkemmin sen onnistumisen takaamiseksi, koska hyvin monien organisaatioiden toiminta-alue liittyy terveenä ikääntymiseen. |
| --- | --- |

28.

suhtautuu myönteisesti aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevään pilottikumppanuuteen, odottaa kiinnostuneena tulevia kumppanuuksia ja toivoo voivansa osallistua alue- ja paikallisviranomaisia koskeviin kysymyksiin. Samalla komitea toteaa, että aloitteen hallinnointia on pohdittava nykyistä tarkemmin sen onnistumisen takaamiseksi, koska hyvin monien organisaatioiden toiminta-alue liittyy terveenä ikääntymiseen.

| 29. | kiirehtii älykkäät kaupungit / älykkäät alueet -innovaatiokumppanuuden käynnistämistä, sillä tämän aiheen pikaiset ja merkittävät kehitystoimet ovat välttämättömiä talouskriisin ja ilmastonmuutoksen edellyttämien uusien ja ennakkoluulottomien ratkaisujen aikaansaamisessa ja soveltamisessa kaupunkien käytäntöihin. Erityisen tärkeää on voimistaa niiden alueiden yhteistyötä, joilla toimii pioneeriyrityksiä ja -instituutioita, sekä resursoida näitä levittämään tulokset tehokkaasti myös muiden alueiden käyttöön. |
| --- | --- |

29.

kiirehtii älykkäät kaupungit / älykkäät alueet -innovaatiokumppanuuden käynnistämistä, sillä tämän aiheen pikaiset ja merkittävät kehitystoimet ovat välttämättömiä talouskriisin ja ilmastonmuutoksen edellyttämien uusien ja ennakkoluulottomien ratkaisujen aikaansaamisessa ja soveltamisessa kaupunkien käytäntöihin. Erityisen tärkeää on voimistaa niiden alueiden yhteistyötä, joilla toimii pioneeriyrityksiä ja -instituutioita, sekä resursoida näitä levittämään tulokset tehokkaasti myös muiden alueiden käyttöön.

| 30. | kehottaa alue- ja paikallistason toimijoita osallistumaan yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmien suunnitteluun, toteutukseen ja hallintoon. Komitea varoittaa kuitenkin, että tämän ei tulisi lisätä nykyistä ja usein hämmentävää tiedon ja palveluntarjoajien määrää entisestään (esimerkiksi Business Gateways, Interfaces, Knowledge Exchanges jne.). Lisäksi komitea huomauttaa, että selkeyden puute voi vaikeuttaa yhä enemmän korkeakoulujen, yritysten ja vapaaehtoisjärjestöjen toimintatapoja koskevia päätöksiä. Komitea on myös huolestunut siitä, että uusien rakenteiden perustaminen voi johtaa yhä ankarampaan kilpailuun rajallisista ja vähenevistä resursseista. |
| --- | --- |

30.

kehottaa alue- ja paikallistason toimijoita osallistumaan yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmien suunnitteluun, toteutukseen ja hallintoon. Komitea varoittaa kuitenkin, että tämän ei tulisi lisätä nykyistä ja usein hämmentävää tiedon ja palveluntarjoajien määrää entisestään (esimerkiksi Business Gateways, Interfaces, Knowledge Exchanges jne.). Lisäksi komitea huomauttaa, että selkeyden puute voi vaikeuttaa yhä enemmän korkeakoulujen, yritysten ja vapaaehtoisjärjestöjen toimintatapoja koskevia päätöksiä. Komitea on myös huolestunut siitä, että uusien rakenteiden perustaminen voi johtaa yhä ankarampaan kilpailuun rajallisista ja vähenevistä resursseista.

| 31. | kiinnittää huomiota rajatylittävän yhteistyön mahdollisuuksiin – niin EU:hun suuntautuviin kuin EU:sta muualle tehtäviin investointeihin – ja sitä tukevien toimintapuitteiden merkitykseen sekä siihen, että innovointitoiminnan globaalin luonteen tunnustaminen vahvistaisi innovoinnin rajatylittävää ulottuvuutta. |
| --- | --- |

31.

kiinnittää huomiota rajatylittävän yhteistyön mahdollisuuksiin – niin EU:hun suuntautuviin kuin EU:sta muualle tehtäviin investointeihin – ja sitä tukevien toimintapuitteiden merkitykseen sekä siihen, että innovointitoiminnan globaalin luonteen tunnustaminen vahvistaisi innovoinnin rajatylittävää ulottuvuutta.

| 32. | korostaa tässä yhteydessä eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) ja alueellisten sopimusten mahdollista roolia. |
| --- | --- |

32.

korostaa tässä yhteydessä eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) ja alueellisten sopimusten mahdollista roolia.

| 33. | korostaa, että monin paikoin on jo olemassa alue- ja paikallistason innovointi- ja tietämyksensiirtokumppanuuksia, joihin osallistuvat usein alue- tai paikallisviranomaiset sekä paikalliset tiede- ja yritysmaailman toimijat. Komitea painottaa myös alueellisten ja paikallisten korkeakoulujen yhteistyötä esimerkiksi tutkimusresurssien yhdistämisen ja osallistumisaloitteiden välityksellä. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että monin paikoin on jo olemassa alue- ja paikallistason innovointi- ja tietämyksensiirtokumppanuuksia, joihin osallistuvat usein alue- tai paikallisviranomaiset sekä paikalliset tiede- ja yritysmaailman toimijat. Komitea painottaa myös alueellisten ja paikallisten korkeakoulujen yhteistyötä esimerkiksi tutkimusresurssien yhdistämisen ja osallistumisaloitteiden välityksellä.

| 34. | katsoo, että tällaisilla yhteistyön ja älykkään erikoistumisen periaatteita noudattavilla kumppanuuksilla voitaisiin luoda ja tarvittaessa hallita rakennerahastojen tukemia alueellisia innovointiohjelmia – hallintoviranomaisille on säädösmuutosten avulla annettava mahdollisuus edelleenvaltuutuksen käyttöön. Komitea korostaa, että tällaisilla uusilla ratkaisuilla on mahdollista nopeuttaa merkittävästi tutkimustulosten siirtymistä paikallis- ja aluetason käytäntöihin. Tärkeää on ottaa asiaankuuluvat sidosryhmät mukaan tällaisten ohjelmien suunnitteluun, toteutukseen, hallinnointiin ja arviointiin, jotta niiden erikoistarpeet voidaan ottaa huomioon mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että tällaisilla yhteistyön ja älykkään erikoistumisen periaatteita noudattavilla kumppanuuksilla voitaisiin luoda ja tarvittaessa hallita rakennerahastojen tukemia alueellisia innovointiohjelmia – hallintoviranomaisille on säädösmuutosten avulla annettava mahdollisuus edelleenvaltuutuksen käyttöön. Komitea korostaa, että tällaisilla uusilla ratkaisuilla on mahdollista nopeuttaa merkittävästi tutkimustulosten siirtymistä paikallis- ja aluetason käytäntöihin. Tärkeää on ottaa asiaankuuluvat sidosryhmät mukaan tällaisten ohjelmien suunnitteluun, toteutukseen, hallinnointiin ja arviointiin, jotta niiden erikoistarpeet voidaan ottaa huomioon mahdollisuuksien mukaan.

Tietopohja ja älykäs erikoistuminen

| 35. | toistaa tukevansa kilpailukykyä ja innovaatiota koskevien tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2020 mennessä ja tunnustaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on jatkettava investoimista koulutukseen erityisesti taloudellisesti epävakaina aikoina. (6) |
| --- | --- |

35.

toistaa tukevansa kilpailukykyä ja innovaatiota koskevien tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2020 mennessä ja tunnustaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on jatkettava investoimista koulutukseen erityisesti taloudellisesti epävakaina aikoina. (6)

| 36. | korostaa, että Euroopalle on strategisesti tärkeää sisällyttää innovaation käsite koulutusjärjestelmään. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että Euroopalle on strategisesti tärkeää sisällyttää innovaation käsite koulutusjärjestelmään.

| 37. | muistuttaa, että tuhannet työntekijät EU:n jäsenvaltioissa ovat jo menettäneet työpaikkansa vallitsevan talouskriisin aikana. Uusien markkinoiden syntyminen ja yritysten siirtyminen halvan tuotannon maihin vahvistavat tätä suuntausta entisestään. Kaikkien työpaikoilla tarvittavien taitojen kohentaminen ja mukauttaminen vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita on aivan välttämätöntä (7), jotta innovointi ei johda työpaikkojen menetyksiin. |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että tuhannet työntekijät EU:n jäsenvaltioissa ovat jo menettäneet työpaikkansa vallitsevan talouskriisin aikana. Uusien markkinoiden syntyminen ja yritysten siirtyminen halvan tuotannon maihin vahvistavat tätä suuntausta entisestään. Kaikkien työpaikoilla tarvittavien taitojen kohentaminen ja mukauttaminen vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita on aivan välttämätöntä (7), jotta innovointi ei johda työpaikkojen menetyksiin.

| 38. | korostaa tässä yhteydessä, että liike-elämän ja työllisyyden perusrakenteiden on pysyttävä tuotteita, palveluja tai niiden toimittamista koskevan innovoinnin tahdissa, jotta paikallinen yhteisö voi hyötyä paikallisesta innovaatiosta. |
| --- | --- |

38.

korostaa tässä yhteydessä, että liike-elämän ja työllisyyden perusrakenteiden on pysyttävä tuotteita, palveluja tai niiden toimittamista koskevan innovoinnin tahdissa, jotta paikallinen yhteisö voi hyötyä paikallisesta innovaatiosta.

| 39. | korostaa korkeakoulukumppanuuksilta vaadittua roolia, kun tavoitteena on tuoda tutkimustulokset markkinoille lähentämällä korkeakoulutusta, tutkimusta ja liikemaailmaa toisiinsa. Komitea pitää tässä yhteydessä tärkeänä kannustavaa alue- ja paikallisyhteisöä, jonka kanssa korkeakoulut työskentelevät yhteistyössä, ja korostaa, että tutkimus tulisi käsittää laajimmassa merkityksessään eikä vain tuotekehittelynä. Lisäksi komitea painottaa, että on tärkeää kannustaa tutkijoita tuomaan työnsä lähelle suurta yleisöä ja ottamaan sen mukaan hankkeiden suunnitteluun ja erityisesti tulosten levittämiseen. |
| --- | --- |

39.

korostaa korkeakoulukumppanuuksilta vaadittua roolia, kun tavoitteena on tuoda tutkimustulokset markkinoille lähentämällä korkeakoulutusta, tutkimusta ja liikemaailmaa toisiinsa. Komitea pitää tässä yhteydessä tärkeänä kannustavaa alue- ja paikallisyhteisöä, jonka kanssa korkeakoulut työskentelevät yhteistyössä, ja korostaa, että tutkimus tulisi käsittää laajimmassa merkityksessään eikä vain tuotekehittelynä. Lisäksi komitea painottaa, että on tärkeää kannustaa tutkijoita tuomaan työnsä lähelle suurta yleisöä ja ottamaan sen mukaan hankkeiden suunnitteluun ja erityisesti tulosten levittämiseen.

| 40. | muistuttaa, että määriteltäessä älykästä erikoistumista tietyllä alueella on otettava huomioon alueen omien vahvuuksien ja heikkouksien lisäksi myös muiden alueiden ja mantereiden uhkat ja mahdollisuudet, mikä puolestaan edellyttää maailmanlaajuisen kehityksen kattavaa arviointia mahdollisilla toiminta-aloilla. Komitea kiinnittää huomiota myös siihen, ettei tietyn alueen mahdollisia spontaaneja, markkinalähtöisiä kehityssuuntauksia pitäisi tukahduttaa vain siksi, etteivät ne kuulu kyseistä aluetta varten määriteltyihin painopisteisiin. |
| --- | --- |

40.

muistuttaa, että määriteltäessä älykästä erikoistumista tietyllä alueella on otettava huomioon alueen omien vahvuuksien ja heikkouksien lisäksi myös muiden alueiden ja mantereiden uhkat ja mahdollisuudet, mikä puolestaan edellyttää maailmanlaajuisen kehityksen kattavaa arviointia mahdollisilla toiminta-aloilla. Komitea kiinnittää huomiota myös siihen, ettei tietyn alueen mahdollisia spontaaneja, markkinalähtöisiä kehityssuuntauksia pitäisi tukahduttaa vain siksi, etteivät ne kuulu kyseistä aluetta varten määriteltyihin painopisteisiin.

| 41. | varoittaa käyttämästä älykästä erikoistumista keinona priorisoida nykyisiä johtavia alueita ja paikallisyhteisöjä ja jättää muut alueet ilman tukea tai vähäisen tuen varaan. Tämä olisi vastoin EU:n alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaa ensisijaista periaatetta. Euroopan alueet onkin sijoitettava kartalle innovaatiotasonsa mukaan, jotta luokittelun tuloksena muita heikommin kehittyneille alueille osoitetaan erityisiä tukivälineitä asettamalla niiden käyttöön erityismäärärahoja, joiden turvin alueet voivat lähentyä itseään innovatiivisempiin alueisiin. Yksi keino lisätä erilaisten alueiden yhteistyötä on luoda käytäntöjä, joilla vähemmän kehittyneet alueet hankkivat käyttöönsä tarvittavaa tutkimustietoa ja sovelluskäytäntöjä eri puolilta Eurooppaa esimerkiksi rakennerahastojen avulla. |
| --- | --- |

41.

varoittaa käyttämästä älykästä erikoistumista keinona priorisoida nykyisiä johtavia alueita ja paikallisyhteisöjä ja jättää muut alueet ilman tukea tai vähäisen tuen varaan. Tämä olisi vastoin EU:n alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaa ensisijaista periaatetta. Euroopan alueet onkin sijoitettava kartalle innovaatiotasonsa mukaan, jotta luokittelun tuloksena muita heikommin kehittyneille alueille osoitetaan erityisiä tukivälineitä asettamalla niiden käyttöön erityismäärärahoja, joiden turvin alueet voivat lähentyä itseään innovatiivisempiin alueisiin. Yksi keino lisätä erilaisten alueiden yhteistyötä on luoda käytäntöjä, joilla vähemmän kehittyneet alueet hankkivat käyttöönsä tarvittavaa tutkimustietoa ja sovelluskäytäntöjä eri puolilta Eurooppaa esimerkiksi rakennerahastojen avulla.

| 42. | arvostaa tutkimusinfrastruktuurien keskeistä roolia tietopohjaisissa innovaatiojärjestelmissä. Näin ollen komitea suhtautuu myönteisesti uuteen alueellisten kumppanuustoimien käsitteeseen (8) ja tutkimusinfrastruktuurien väliseen kumppanuuteen ja tunnustaa niiden mahdollisuudet edistää eurooppalaisen tutkimusalueen tasapainoista kehitystä kannustamalla pieniä tai kokemattomia maita ja alueita kilpailukykyiseen tutkimukseen ja innovointiin. |
| --- | --- |

42.

arvostaa tutkimusinfrastruktuurien keskeistä roolia tietopohjaisissa innovaatiojärjestelmissä. Näin ollen komitea suhtautuu myönteisesti uuteen alueellisten kumppanuustoimien käsitteeseen (8) ja tutkimusinfrastruktuurien väliseen kumppanuuteen ja tunnustaa niiden mahdollisuudet edistää eurooppalaisen tutkimusalueen tasapainoista kehitystä kannustamalla pieniä tai kokemattomia maita ja alueita kilpailukykyiseen tutkimukseen ja innovointiin.

| 43. | muistuttaa, että tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien virtuaalisten infrastruktuurien kehityksen jatkuminen on ratkaisevan tärkeää koko Euroopan kannalta ja erityisesti maantieteellisesti kaukana toisistaan sijaitsevien alueiden sekä erityisen kaukaisten alueiden, kuten saarten ja syrjäisimpien alueiden, yhteyksien helpottamiseksi. |
| --- | --- |

43.

muistuttaa, että tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien virtuaalisten infrastruktuurien kehityksen jatkuminen on ratkaisevan tärkeää koko Euroopan kannalta ja erityisesti maantieteellisesti kaukana toisistaan sijaitsevien alueiden sekä erityisen kaukaisten alueiden, kuten saarten ja syrjäisimpien alueiden, yhteyksien helpottamiseksi.

| 44. | kehottaa kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan älykkään erikoistumisen foorumiin. |
| --- | --- |

44.

kehottaa kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan älykkään erikoistumisen foorumiin.

| 45. | kehottaa ottamaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan rakennerahastoista yhteisrahoitettujen toimintaohjelmien tarkistamiseen sekä ottamaan kansallisissa uudistusohjelmissa asianmukaisesti huomioon alue- ja paikallistason huolenaiheet. |
| --- | --- |

45.

kehottaa ottamaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan rakennerahastoista yhteisrahoitettujen toimintaohjelmien tarkistamiseen sekä ottamaan kansallisissa uudistusohjelmissa asianmukaisesti huomioon alue- ja paikallistason huolenaiheet.

| 46. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen sovittaa toimintaohjelmat yhteen Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä vahvistettujen painopisteiden kanssa ja kehottaa rajaamaan tärkeimpien tavoitteiden määrää sekä keskittymään käytännön toteutukseen ottaen huomioon alueellinen tilanne. |
| --- | --- |

46.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen sovittaa toimintaohjelmat yhteen Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä vahvistettujen painopisteiden kanssa ja kehottaa rajaamaan tärkeimpien tavoitteiden määrää sekä keskittymään käytännön toteutukseen ottaen huomioon alueellinen tilanne.

| 47. | pyrkii pitkällä aikavälillä yhden ja kansainvälisesti yhteensopivan indikaattorin käyttöön ottamiseen edistyksen mittaamiseksi. Komitea tukee Euroopan parlamentin ehdottaman yhdennetyn indikaattorijärjestelmän kehittämistä. Parhaassa tapauksessa siihen sisältyisi julkishallintoa ja julkisia palveluita koskevan Innobarometrin käyttö. Komitea painottaa, että tällaisten indikaattorien tulisi olla mahdollisimman yksinkertaisia samalla kun otetaan huomioon Euroopan alueiden suunnaton monimuotoisuus. Komitea haluaa saada tietoa valmistelutyöstä kehitettäessä uutta järjestelmää ja myös osallistua siihen. |
| --- | --- |

47.

pyrkii pitkällä aikavälillä yhden ja kansainvälisesti yhteensopivan indikaattorin käyttöön ottamiseen edistyksen mittaamiseksi. Komitea tukee Euroopan parlamentin ehdottaman yhdennetyn indikaattorijärjestelmän kehittämistä. Parhaassa tapauksessa siihen sisältyisi julkishallintoa ja julkisia palveluita koskevan Innobarometrin käyttö. Komitea painottaa, että tällaisten indikaattorien tulisi olla mahdollisimman yksinkertaisia samalla kun otetaan huomioon Euroopan alueiden suunnaton monimuotoisuus. Komitea haluaa saada tietoa valmistelutyöstä kehitettäessä uutta järjestelmää ja myös osallistua siihen.

Ideoiden tuominen markkinoille

| 48. | toteaa, että on tärkeää tasapainottaa teknologista, sosiaalista sekä julkisen sektorin innovointia. Erityisen tärkeää on edistää yhteiskunnallisia innovaatioita, joissa tavoiteltavia toiminnallisia ja rakenteellisia muutoksia saadaan aikaan yhdistämällä innovaatiotoiminnan erityyppisiä osa-alueita, esimerkiksi teknologian, taiteen ja muotoilun, kulttuurin ja kulttuuriperinnön sekä palvelujen kehitys yhdistettynä käyttäjien omaan toimintaan. |
| --- | --- |

48.

toteaa, että on tärkeää tasapainottaa teknologista, sosiaalista sekä julkisen sektorin innovointia. Erityisen tärkeää on edistää yhteiskunnallisia innovaatioita, joissa tavoiteltavia toiminnallisia ja rakenteellisia muutoksia saadaan aikaan yhdistämällä innovaatiotoiminnan erityyppisiä osa-alueita, esimerkiksi teknologian, taiteen ja muotoilun, kulttuurin ja kulttuuriperinnön sekä palvelujen kehitys yhdistettynä käyttäjien omaan toimintaan.

| 49. | arvostaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan esiin tuomista tiedonannossa, koska niillä on mahdollisuudet yhdistää luovuus ja innovaatio. Samalla komitea korostaa, että innovoinnin vahvistamiseksi ja edistämiseksi on tärkeää pohtia luovalla tavalla, kuinka aiemmin erillisiä tieteenaloja voidaan tuoda yhteen ja synnyttää näin mahdollisesti uusia ideoita. |
| --- | --- |

49.

arvostaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan esiin tuomista tiedonannossa, koska niillä on mahdollisuudet yhdistää luovuus ja innovaatio. Samalla komitea korostaa, että innovoinnin vahvistamiseksi ja edistämiseksi on tärkeää pohtia luovalla tavalla, kuinka aiemmin erillisiä tieteenaloja voidaan tuoda yhteen ja synnyttää näin mahdollisesti uusia ideoita.

| 50. | korostaa, että innovoinnin monimutkaisuus ja systeemisyys lisääntyy jatkuvasti. Innovoinnilla, joka perustuu tutkimuksen lisäksi yhä enenevässä määrin myös kysyntään ja mahdollisuuksiin, ratkaistaan todellisen maailman ongelmia ja vastataan tärkeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Innovaatiounionia toteutettaessa tutkijoita ja poliittisia päättäjiä tulisi aktiivisesti kannustaa kehittämään uusia avoimen innovaation käsitteitä, jolloin syntyy tilanteita, jotka ovat kaikkien sidosryhmien kannalta aidosti hyödyllisiä, ja jolloin olemassa olevat resurssit saadaan käyttöön niiden alkuperästä riippumatta. |
| --- | --- |

50.

korostaa, että innovoinnin monimutkaisuus ja systeemisyys lisääntyy jatkuvasti. Innovoinnilla, joka perustuu tutkimuksen lisäksi yhä enenevässä määrin myös kysyntään ja mahdollisuuksiin, ratkaistaan todellisen maailman ongelmia ja vastataan tärkeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Innovaatiounionia toteutettaessa tutkijoita ja poliittisia päättäjiä tulisi aktiivisesti kannustaa kehittämään uusia avoimen innovaation käsitteitä, jolloin syntyy tilanteita, jotka ovat kaikkien sidosryhmien kannalta aidosti hyödyllisiä, ja jolloin olemassa olevat resurssit saadaan käyttöön niiden alkuperästä riippumatta.

| 51. | toteaa, että julkisten hankintojen ostovoima on valtava, koska se kattaa 17 prosenttia EU:n 27 jäsenvaltion bruttokansantuotteesta, ja muistuttaa julkisten hankintojen ratkaisevasta roolista mahdollisena innovoinnin vauhdittajana sekä (mm. sosiaalisia ja ympäristöä koskevia) standardeja selvästi edistävänä tekijänä. |
| --- | --- |

51.

toteaa, että julkisten hankintojen ostovoima on valtava, koska se kattaa 17 prosenttia EU:n 27 jäsenvaltion bruttokansantuotteesta, ja muistuttaa julkisten hankintojen ratkaisevasta roolista mahdollisena innovoinnin vauhdittajana sekä (mm. sosiaalisia ja ympäristöä koskevia) standardeja selvästi edistävänä tekijänä.

| 52. | kannattaa yritysmaailman ja hallinnon aktiivista osallistumista innovaation tukijärjestelmiin. Komitea varoittaa kuitenkin, että julkisen sektorin ryhtymisellä keskeneräisten tuotteiden ja palvelujen ainoaksi asiakkaaksi ja siihen liittyvien riskien kantajaksi voi olla vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisille. |
| --- | --- |

52.

kannattaa yritysmaailman ja hallinnon aktiivista osallistumista innovaation tukijärjestelmiin. Komitea varoittaa kuitenkin, että julkisen sektorin ryhtymisellä keskeneräisten tuotteiden ja palvelujen ainoaksi asiakkaaksi ja siihen liittyvien riskien kantajaksi voi olla vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisille.

| 53. | suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joiden tarkoituksena on levittää innovatiivisia hankintajärjestelyjä koskevia parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

53.

suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joiden tarkoituksena on levittää innovatiivisia hankintajärjestelyjä koskevia parhaita käytäntöjä.

| 54. | on kuitenkin huolestunut siitä, millaisia vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisille aiheutuu jäsenvaltioille ja alueille asetetuista vaatimuksista varata erityisiä budjettivaroja esikaupallisiin hankintoihin ja innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen julkisiin hankintoihin. Halukkaita alueita on kannustettava pilottitoimintaan mm. määrärahoin ja riittävän joustavin säädöksin. |
| --- | --- |

54.

on kuitenkin huolestunut siitä, millaisia vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisille aiheutuu jäsenvaltioille ja alueille asetetuista vaatimuksista varata erityisiä budjettivaroja esikaupallisiin hankintoihin ja innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen julkisiin hankintoihin. Halukkaita alueita on kannustettava pilottitoimintaan mm. määrärahoin ja riittävän joustavin säädöksin.

| 55. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten tulee voida osallistua tiiviisti innovatiivisten julkisten palvelujen ja hankintojen tutkimusta, demonstrointia ja rahoitusta koskevien oikeudellisten puitteiden ja ohjelmien valmisteluun. |
| --- | --- |

55.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten tulee voida osallistua tiiviisti innovatiivisten julkisten palvelujen ja hankintojen tutkimusta, demonstrointia ja rahoitusta koskevien oikeudellisten puitteiden ja ohjelmien valmisteluun.

| 56. | katsoo, että innovaatiounionin alueellisen ulottuvuuden muotoilemiseksi olisi hyödyllistä erottaa toisistaan korkeatasoista innovointia ja huippuosaamista tukevat ohjelmat, joita on niiden luonteen vuoksi tuettava aihekohtaisilla innovaatio-ohjelmilla, sekä käytännöllisemmät, markkinoille valmiit innovoinnin osa-alueet, joita voitaisiin tukea yksityisen sektorin kanssa solmittavilla alueellisilla ja paikallisilla innovaatiokumppanuuksilla. Komitea suosittaa aloittamaan markkinoille valmiista innovaation osa-alueista, joilla on enemmän potentiaalia saavuttaa lyhyen aikavälin tavoitteita ja selkeitä paikallistason toimijoiden välisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

56.

katsoo, että innovaatiounionin alueellisen ulottuvuuden muotoilemiseksi olisi hyödyllistä erottaa toisistaan korkeatasoista innovointia ja huippuosaamista tukevat ohjelmat, joita on niiden luonteen vuoksi tuettava aihekohtaisilla innovaatio-ohjelmilla, sekä käytännöllisemmät, markkinoille valmiit innovoinnin osa-alueet, joita voitaisiin tukea yksityisen sektorin kanssa solmittavilla alueellisilla ja paikallisilla innovaatiokumppanuuksilla. Komitea suosittaa aloittamaan markkinoille valmiista innovaation osa-alueista, joilla on enemmän potentiaalia saavuttaa lyhyen aikavälin tavoitteita ja selkeitä paikallistason toimijoiden välisiä sopimuksia.

| 57. | muistuttaa, että julkisia hankintoja koskevissa EU:n direktiiveissä annetaan jo hankintaviranomaisille mahdollisuus käyttää innovatiivisten hyödykkeiden ja palveluiden hankintaa suosivia valintakriteereitä. Komissio on viime vuosina julkaissut aiheesta erityyppisiä ohjeita, kuten esikaupallista vaihetta koskevia neuvoja. |
| --- | --- |

57.

muistuttaa, että julkisia hankintoja koskevissa EU:n direktiiveissä annetaan jo hankintaviranomaisille mahdollisuus käyttää innovatiivisten hyödykkeiden ja palveluiden hankintaa suosivia valintakriteereitä. Komissio on viime vuosina julkaissut aiheesta erityyppisiä ohjeita, kuten esikaupallista vaihetta koskevia neuvoja.

| 58. | panee merkille, että Euroopan komissio on huolestunut huomattavista esteistä, joita on ilmennyt innovatiivista hankintamenettelyä tukevien valintakriteerien käytölle, ja kannustaa sen sijaan levittämään innovaatiomyönteisiä menettelyjä julkisissa hankinnoissa. |
| --- | --- |

58.

panee merkille, että Euroopan komissio on huolestunut huomattavista esteistä, joita on ilmennyt innovatiivista hankintamenettelyä tukevien valintakriteerien käytölle, ja kannustaa sen sijaan levittämään innovaatiomyönteisiä menettelyjä julkisissa hankinnoissa.

| 59. | varoittaa kuitenkin, että EU:n hankintoja koskevat säännöt ovat usein epäjohdonmukaisia ja lisäävät kansallisten ohjelmien byrokraattisuutta. Ne koettelevat usein perustamissopimuksessa annetun toimivallan ja toissijaisuusperiaatteen rajoja asettamalla hankintakriteerejä jäsenvaltioiden sisäisille politiikoille ja sitovat määräyksiä asiaankuulumattomalta vaikuttavaan tai komission eri osastojen ehdottamaan lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

59.

varoittaa kuitenkin, että EU:n hankintoja koskevat säännöt ovat usein epäjohdonmukaisia ja lisäävät kansallisten ohjelmien byrokraattisuutta. Ne koettelevat usein perustamissopimuksessa annetun toimivallan ja toissijaisuusperiaatteen rajoja asettamalla hankintakriteerejä jäsenvaltioiden sisäisille politiikoille ja sitovat määräyksiä asiaankuulumattomalta vaikuttavaan tai komission eri osastojen ehdottamaan lainsäädäntöön.

| 60. | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten kehotusta, jonka mukaan kaikkia EU:n julkisia hankintoja koskevien sääntöjen laadinnassa ja kaikissa komission yksiköissä on pyrittävä oikeusvarmuuteen, ennakoitavuuteen, johdonmukaisuuteen ja keskitettyyn määrittelyyn edellytyksenä innovaatiounionia koskeville uusille hankintaehdotuksille. |
| --- | --- |

60.

korostaa alue- ja paikallisviranomaisten kehotusta, jonka mukaan kaikkia EU:n julkisia hankintoja koskevien sääntöjen laadinnassa ja kaikissa komission yksiköissä on pyrittävä oikeusvarmuuteen, ennakoitavuuteen, johdonmukaisuuteen ja keskitettyyn määrittelyyn edellytyksenä innovaatiounionia koskeville uusille hankintaehdotuksille.

| 61. | painottaa, että on yksinkertaistettava pk-yritysten pääsyä rahoitusohjelmiin, mikä voisi edistää niiden osallistumista talouteen. Nykyisten ohjelmien monimutkaisuus ja erilaiset säännöt estävät usein pk-yritysten osallistumisen, koska niillä ei ole kiinnostusta eikä aikaa yrittää ymmärtää rahoitusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. Lisäksi komitea tukee voimakkaasti pk-yritysten merkittävää roolia innovoinnin edistämisessä. |
| --- | --- |

61.

painottaa, että on yksinkertaistettava pk-yritysten pääsyä rahoitusohjelmiin, mikä voisi edistää niiden osallistumista talouteen. Nykyisten ohjelmien monimutkaisuus ja erilaiset säännöt estävät usein pk-yritysten osallistumisen, koska niillä ei ole kiinnostusta eikä aikaa yrittää ymmärtää rahoitusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. Lisäksi komitea tukee voimakkaasti pk-yritysten merkittävää roolia innovoinnin edistämisessä.

| 62. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen luoda yhteinen strategiakehys kaikille EU:n rahastoille, joiden toiminnalla on alueellinen ulottuvuus (koheesiorahasto, Euroopan aluekehitysrahasto EAKR, Euroopan sosiaalirahasto ESR, maaseuturahasto, kalatalousrahasto). Lisäksi komitea kehottaa huolehtimaan siitä, että kehys on johdonmukainen innovointia varten ehdotetun uuden yhteisen strategiakehyksen kanssa. |
| --- | --- |

62.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen luoda yhteinen strategiakehys kaikille EU:n rahastoille, joiden toiminnalla on alueellinen ulottuvuus (koheesiorahasto, Euroopan aluekehitysrahasto EAKR, Euroopan sosiaalirahasto ESR, maaseuturahasto, kalatalousrahasto). Lisäksi komitea kehottaa huolehtimaan siitä, että kehys on johdonmukainen innovointia varten ehdotetun uuden yhteisen strategiakehyksen kanssa.

| 63. | tukee voimakkaasti myös aihekohtaisten EU-rahastojen yhteisvaikutusten sisällyttämistä yhteiseen strategiakehykseen, kunhan niihin liittyy alueellinen tekijä. Esimerkkejä näistä ovat maaseudun kestävän kehityksen edistäminen laajakaistayhteyksien avulla, Euroopan laajuisia liikenneverkkoja tukeva rahasto, tutkimusaloitteet tai älykkäitä kaupunkeja koskevan aloitteen kaltaiset uudet aihekohtaiset paikalliset hankkeet. |
| --- | --- |

63.

tukee voimakkaasti myös aihekohtaisten EU-rahastojen yhteisvaikutusten sisällyttämistä yhteiseen strategiakehykseen, kunhan niihin liittyy alueellinen tekijä. Esimerkkejä näistä ovat maaseudun kestävän kehityksen edistäminen laajakaistayhteyksien avulla, Euroopan laajuisia liikenneverkkoja tukeva rahasto, tutkimusaloitteet tai älykkäitä kaupunkeja koskevan aloitteen kaltaiset uudet aihekohtaiset paikalliset hankkeet.

| 64. | muistuttaa, että valtiontukea koskevat säännöt ovat usein erittäin monimutkaisia, ja kehottaa vuonna 2011 tehtävän tarkistuksen yhteydessä selventämään, mitä innovaatiomuotoja voidaan tukea asianmukaisesti. Komitea toteaa, että muotojen selkiyttäminen voi avata mahdollisuuksia tukea innovatiivisia yrityksiä tietyillä alueilla. |
| --- | --- |

64.

muistuttaa, että valtiontukea koskevat säännöt ovat usein erittäin monimutkaisia, ja kehottaa vuonna 2011 tehtävän tarkistuksen yhteydessä selventämään, mitä innovaatiomuotoja voidaan tukea asianmukaisesti. Komitea toteaa, että muotojen selkiyttäminen voi avata mahdollisuuksia tukea innovatiivisia yrityksiä tietyillä alueilla.

| 65. | tukee toimijoiden vaatimuksia vähentää EU:n innovaatio-ohjelman hallintomenettelyjä lisäämällä avoimien tarjouskilpailujen määrää ja asettamalla tarjouskilpailujen julkistamiselle kiinteät päivämäärät, sillä toimijat katsovat, että tällaiset toimet lisäisivät rahoituksenhakijoiden toiminnan ennakoitavuutta ja vähentäisivät hallintokustannuksia. Komitea painottaa tässä yhteydessä hallinnollisen ennakoitavuuden merkitystä. |
| --- | --- |

65.

tukee toimijoiden vaatimuksia vähentää EU:n innovaatio-ohjelman hallintomenettelyjä lisäämällä avoimien tarjouskilpailujen määrää ja asettamalla tarjouskilpailujen julkistamiselle kiinteät päivämäärät, sillä toimijat katsovat, että tällaiset toimet lisäisivät rahoituksenhakijoiden toiminnan ennakoitavuutta ja vähentäisivät hallintokustannuksia. Komitea painottaa tässä yhteydessä hallinnollisen ennakoitavuuden merkitystä.

| 66. | kehottaa parantamaan riskien ja valvontakustannusten tasapainoa EU:n ohjelmissa, koska epätasapaino johtaa usein liialliseen valvontaan. Komitea pitää tärkeänä oikeasuhtaisen auditointi- ja raportointimekanismin luomista esimerkiksi sellaisille elimille, joiden hallinto- ja raportointikäytännöt on tarkastuksissa todettu vankoiksi. Komitea kehottaa myös noudattamaan tieteeseen ja teknologiaan tai tieteeseen ja innovointiin tukeutuvaa lähestymistapaa, joka perustuu luotettaviin tieteellisiin tai teknisiin laatuvaatimuksiin (9) ja jossa ei keskitytä niinkään menojen säännönmukaisuuteen, kuten edelleen tapahtuu useimmissa EU:n ohjelmissa. |
| --- | --- |

66.

kehottaa parantamaan riskien ja valvontakustannusten tasapainoa EU:n ohjelmissa, koska epätasapaino johtaa usein liialliseen valvontaan. Komitea pitää tärkeänä oikeasuhtaisen auditointi- ja raportointimekanismin luomista esimerkiksi sellaisille elimille, joiden hallinto- ja raportointikäytännöt on tarkastuksissa todettu vankoiksi. Komitea kehottaa myös noudattamaan tieteeseen ja teknologiaan tai tieteeseen ja innovointiin tukeutuvaa lähestymistapaa, joka perustuu luotettaviin tieteellisiin tai teknisiin laatuvaatimuksiin (9) ja jossa ei keskitytä niinkään menojen säännönmukaisuuteen, kuten edelleen tapahtuu useimmissa EU:n ohjelmissa.

Bryssel 30. kesäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 118/2006 fin.

1

(2)  CdR 157/2009 fin.

2

(3)  CdR 157/2009 fin.

3

(4)  CdR 230/2010 fin.

4

(5)  CdR 230/2010 fin.

5

(6)  CdR 231/2010 fin.

6

(7)  CdR 85/2009 fin.

7

(8)  Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) yleiseurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskeva eurooppalainen kehittämissuunnitelma, täytäntöönpanokertomus 2009.

8

(9)  CdR 230/2010.

9

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/26

---

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Ilmastonmuutoskysymysten valtavirtaistaminen ja EU:n tuleva talousarvio”

2011/C 259/05

ALUEIDEN KOMITEA

| — | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli toteutettaessa Eurooppa 2020 -strategiaa. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli toteutettaessa Eurooppa 2020 -strategiaa.

| — | korostaa, että rakennusten energiatehokkuus on ensiarvoisen tärkeää. |
| --- | --- |

—

korostaa, että rakennusten energiatehokkuus on ensiarvoisen tärkeää.

| — | katsoo, että investointien ohjaamiseksi tarvitaan lisää avoimuutta. Energian käyttöä ja tuotantoa koskevien tilastojen pitäisi olla julkisia, kuten myös päästötilastojen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että investointien ohjaamiseksi tarvitaan lisää avoimuutta. Energian käyttöä ja tuotantoa koskevien tilastojen pitäisi olla julkisia, kuten myös päästötilastojen.

| — | ehdottaa, että rakennerahastoissa varattaisiin kaudella 2014–2020 ainakin yksi erityinen painopisteala kestävyysperiaatteiden mukaiselle energiankäytölle ja -tuotannolle, jolloin tämä tavoite saisi kaiken ansaitsemansa huomion ja painoarvon. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että rakennerahastoissa varattaisiin kaudella 2014–2020 ainakin yksi erityinen painopisteala kestävyysperiaatteiden mukaiselle energiankäytölle ja -tuotannolle, jolloin tämä tavoite saisi kaiken ansaitsemansa huomion ja painoarvon.

| — | kehottaa sisällyttämään koheesiopolitiikkaan erityisen kaupunkikehitysosion, jonka puitteissa tuetaan kestävän energiahuollon toimintasuunnitelmien kehittämistä, kaukolämmityksen parantamista ja laajentamista, sähkön ja lämmön yhteistuotantoa, uusiutuviin energialähteisiin pohjautuvan energian tuotantoa ja käyttöä, katuvalaistuksen, julkisen liikenteen ja ”pehmeiden” liikennemuotojen kehittämistä, rakennusten energiatehokkuutta yms. sekä paikallisviranomaisille suunnattuja tukipalveluja, kuten paikallisia ja alueellisia energiavirastoja. |
| --- | --- |

—

kehottaa sisällyttämään koheesiopolitiikkaan erityisen kaupunkikehitysosion, jonka puitteissa tuetaan kestävän energiahuollon toimintasuunnitelmien kehittämistä, kaukolämmityksen parantamista ja laajentamista, sähkön ja lämmön yhteistuotantoa, uusiutuviin energialähteisiin pohjautuvan energian tuotantoa ja käyttöä, katuvalaistuksen, julkisen liikenteen ja ”pehmeiden” liikennemuotojen kehittämistä, rakennusten energiatehokkuutta yms. sekä paikallisviranomaisille suunnattuja tukipalveluja, kuten paikallisia ja alueellisia energiavirastoja.

| — | tähdentää, että ESR:n toiminta pitää keskittää inhimillisten valmiuksien parantamiseen paikallistasolla, sillä tämä on ratkaisevan tärkeää tulevaisuuden matalaenergiakaupunkien kehittämiseksi ja antaa piristysruiskeen paikalliselle taloudelle. |
| --- | --- |

—

tähdentää, että ESR:n toiminta pitää keskittää inhimillisten valmiuksien parantamiseen paikallistasolla, sillä tämä on ratkaisevan tärkeää tulevaisuuden matalaenergiakaupunkien kehittämiseksi ja antaa piristysruiskeen paikalliselle taloudelle.

| — | kannattaa entistä tehokkaampien rahoitusmekanismien luomista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien edistämiseksi. Sellaisia voisivat olla esimerkiksi matalakorkoiset tai korottomat lainat, pankkitakaukset, paikalliset jatkuvien luottojen järjestelmät tai muut innovatiiviset rahoitusjärjestelyvälineet, joita tulisi täydentävyysperiaatteen mukaisesti hyödyntää yhdessä paikallis- ja aluetasolle saadun rakennerahastotuen kanssa. |
| --- | --- |

—

kannattaa entistä tehokkaampien rahoitusmekanismien luomista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien edistämiseksi. Sellaisia voisivat olla esimerkiksi matalakorkoiset tai korottomat lainat, pankkitakaukset, paikalliset jatkuvien luottojen järjestelmät tai muut innovatiiviset rahoitusjärjestelyvälineet, joita tulisi täydentävyysperiaatteen mukaisesti hyödyntää yhdessä paikallis- ja aluetasolle saadun rakennerahastotuen kanssa.

| Esittelijä | Yleisesittelijä: Ilmar REEPALU (SE, PSE), Malmön kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | 14. helmikuuta 2011 päivätty Euroopan komission kirje |

Esittelijä

Yleisesittelijä: Ilmar REEPALU (SE, PSE), Malmön kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

14. helmikuuta 2011 päivätty Euroopan komission kirje

I   JOHDANTO

ALUEIDEN KOMITEA

EU:n poliittiset painopisteet sekä paikalliset ja alueelliset mahdollisuudet ja tarpeet

| 1. | on erittäin tietoinen siitä, että ilmastonmuutos on valtava maailmanlaajuinen haaste, jonka alueelliset ja paikalliset vaikutukset vaihtelevat merkittävästi. Pyrittäessä vastaamaan ilmastohaasteisiin on keskityttävä paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin sekä älykkäisiin paikallis- ja aluetason ratkaisuihin. Ilmastonmuutoksen asettamat haasteet ovat liian suuria, jotta yksikään jäsenvaltio kykenisi vastaamaan niihin yksin. Tässä asiassa Euroopan unioni voikin tuoda lisäarvoa. |
| --- | --- |

1.

on erittäin tietoinen siitä, että ilmastonmuutos on valtava maailmanlaajuinen haaste, jonka alueelliset ja paikalliset vaikutukset vaihtelevat merkittävästi. Pyrittäessä vastaamaan ilmastohaasteisiin on keskityttävä paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin sekä älykkäisiin paikallis- ja aluetason ratkaisuihin. Ilmastonmuutoksen asettamat haasteet ovat liian suuria, jotta yksikään jäsenvaltio kykenisi vastaamaan niihin yksin. Tässä asiassa Euroopan unioni voikin tuoda lisäarvoa.

| 2. | korostaa, että työllisyyden, innovoinnin, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden tavoitteet sekä ilmasto- ja energiatavoitteet liittyvät Eurooppa 2020 -strategiassa tiiviisti toisiinsa. Lisäksi ne kaikki ovat tärkeitä tekijöitä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden yleisen tavoitteen saavuttamiseksi. Keskeiset toimenpiteet Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseksi pohjautuvat älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että työllisyyden, innovoinnin, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden tavoitteet sekä ilmasto- ja energiatavoitteet liittyvät Eurooppa 2020 -strategiassa tiiviisti toisiinsa. Lisäksi ne kaikki ovat tärkeitä tekijöitä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden yleisen tavoitteen saavuttamiseksi. Keskeiset toimenpiteet Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseksi pohjautuvat älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun.

| 3. | korostaa, että luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020 ”Luonnonpääoma elämämme turvaajana” täydentää sopivasti ilmastonmuutoksen torjuntaa, sillä siinä kaavaillaan kestävän kehityksen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta välttämättömiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020 ”Luonnonpääoma elämämme turvaajana” täydentää sopivasti ilmastonmuutoksen torjuntaa, sillä siinä kaavaillaan kestävän kehityksen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta välttämättömiä toimenpiteitä.

| 4. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli toteutettaessa Eurooppa 2020 -strategiaa ja pyrittäessä siirtymään vähähiiliseen talouteen vähentämällä energiankäyttöä, hajauttamalla energiantuotantoa, lisäämällä uusiutuvan energian käyttöä ja varmistamalla ekosysteemin kyky selvitä ilmastonmuutoksesta sekä pitämällä yllä ja lisäämällä hiilinieluja. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli toteutettaessa Eurooppa 2020 -strategiaa ja pyrittäessä siirtymään vähähiiliseen talouteen vähentämällä energiankäyttöä, hajauttamalla energiantuotantoa, lisäämällä uusiutuvan energian käyttöä ja varmistamalla ekosysteemin kyky selvitä ilmastonmuutoksesta sekä pitämällä yllä ja lisäämällä hiilinieluja.

| 5. | katsoo, että ennalta arvaamattomat ilmasto-olosuhteet uhkaavat kansanterveyttä, perusrakenteita, maataloutta, luonnon monimuotoisuutta, vesi- ja ruokaturvaa sekä talouskehitystä. Niihin onkin reagoitava Euroopan kaupungeissa ja maaseuduilla paremman suunnittelun, käytänteiden ja teknologian avulla. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että ennalta arvaamattomat ilmasto-olosuhteet uhkaavat kansanterveyttä, perusrakenteita, maataloutta, luonnon monimuotoisuutta, vesi- ja ruokaturvaa sekä talouskehitystä. Niihin onkin reagoitava Euroopan kaupungeissa ja maaseuduilla paremman suunnittelun, käytänteiden ja teknologian avulla.

Ilmastotoimet talouskehityksen vauhdittajana

| 6. | on vakuuttunut, että ilmastotoimilla voidaan vaikuttaa myönteisesti talouskasvuun, vihreiden työpaikkojen luomiseen, muutoksensietokykyyn, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja elämänlaatuun siten, että perustana on älykäs kasvu. Tässä mielessä on tarpeen kartoittaa mahdolliset alat ja ilmastonmuutoksesta saatavat hyödyt, jotka saattavat merkitä mahdollisuutta edistää talouskehitystä. |
| --- | --- |

6.

on vakuuttunut, että ilmastotoimilla voidaan vaikuttaa myönteisesti talouskasvuun, vihreiden työpaikkojen luomiseen, muutoksensietokykyyn, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja elämänlaatuun siten, että perustana on älykäs kasvu. Tässä mielessä on tarpeen kartoittaa mahdolliset alat ja ilmastonmuutoksesta saatavat hyödyt, jotka saattavat merkitä mahdollisuutta edistää talouskehitystä.

| 7. | uskoo, että ilmastolähtöinen paikallinen hankinta- ja investointitoiminta voi edistää tasapuolista, osallistavaa ja kestävää kasvua. Talouskehityksen, sosiaalisen koheesion ja ympäristörahoituksen yhdistäminen voi edistää siirtymistä vähähiiliseen talouteen. |
| --- | --- |

7.

uskoo, että ilmastolähtöinen paikallinen hankinta- ja investointitoiminta voi edistää tasapuolista, osallistavaa ja kestävää kasvua. Talouskehityksen, sosiaalisen koheesion ja ympäristörahoituksen yhdistäminen voi edistää siirtymistä vähähiiliseen talouteen.

| 8. | uskoo, että investoimalla älykkääseen paikalliseen erikoistumiseen EU voi tukea alueiden innovatiivisia ratkaisuja paikallisten olosuhteiden hyödyntämiseksi ja parantaa mahdollisuuksia kehittää vähähiilistä taloutta. |
| --- | --- |

8.

uskoo, että investoimalla älykkääseen paikalliseen erikoistumiseen EU voi tukea alueiden innovatiivisia ratkaisuja paikallisten olosuhteiden hyödyntämiseksi ja parantaa mahdollisuuksia kehittää vähähiilistä taloutta.

| 9. | on vakuuttunut, että investoimalla kestävään kaupunki- ja aluekehitykseen EU:ssa voidaan vahvistaa eurooppalaisten yritysten asemaa kasvavilla maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

9.

on vakuuttunut, että investoimalla kestävään kaupunki- ja aluekehitykseen EU:ssa voidaan vahvistaa eurooppalaisten yritysten asemaa kasvavilla maailmanmarkkinoilla.

| 10. | katsoo, että yritysmaailman on oltava mukana kehittämässä kestäväpohjaisia talouksia toteuttamalla toimintaperiaatteita ja strategioita, joissa yritysten liiketoimien yhteydessä huolehditaan samalla sosiaalisista ja ympäristönäkökohdista. Yritykset on myös saatava kantamaan vastuuta toimiensa seurauksista ja vaikutuksista. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että yritysmaailman on oltava mukana kehittämässä kestäväpohjaisia talouksia toteuttamalla toimintaperiaatteita ja strategioita, joissa yritysten liiketoimien yhteydessä huolehditaan samalla sosiaalisista ja ympäristönäkökohdista. Yritykset on myös saatava kantamaan vastuuta toimiensa seurauksista ja vaikutuksista.

II   LISÄTOIMIEN JA -INVESTOINTIEN TARVE

| 11. | korostaa, että ilmastonmuutosta torjuvat toimenpiteet vaativat merkittävää pitkäaikaista rahoitusta. Siirtyminen vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen kestävään talouteen edellyttää keskittymistä investointeihin, jotka kohdistuvat energiatehokkuuteen, rakennuksiin, uusiutuviin energiamuotoihin, puhtaisiin liikennemuotoihin ja muihin älykkäiden järjestelmien ratkaisuihin resurssien käytön tehostamiseksi. Tuen antamista ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista edistäviin paikallisiin ja alueellisiin toimiin on koko EU:n taajama- ja maaseutualueiden kannalta erittäin tärkeää tehostaa viipymättä. Komitea huomauttaa, että komission arvion mukaan vähähiiliseen talouteen siirtyminen edellyttää tulevien 40 vuoden aikana vuosittain noin 270 miljardin euron lisäinvestointia, joka on noin 1,5 % EU:n BKT:stä, ja että ilmastotoimien tehostaminen lisää työpaikkojen kokonaismäärää 1,5 miljoonalla työpaikalla vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että ilmastonmuutosta torjuvat toimenpiteet vaativat merkittävää pitkäaikaista rahoitusta. Siirtyminen vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen kestävään talouteen edellyttää keskittymistä investointeihin, jotka kohdistuvat energiatehokkuuteen, rakennuksiin, uusiutuviin energiamuotoihin, puhtaisiin liikennemuotoihin ja muihin älykkäiden järjestelmien ratkaisuihin resurssien käytön tehostamiseksi. Tuen antamista ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista edistäviin paikallisiin ja alueellisiin toimiin on koko EU:n taajama- ja maaseutualueiden kannalta erittäin tärkeää tehostaa viipymättä. Komitea huomauttaa, että komission arvion mukaan vähähiiliseen talouteen siirtyminen edellyttää tulevien 40 vuoden aikana vuosittain noin 270 miljardin euron lisäinvestointia, joka on noin 1,5 % EU:n BKT:stä, ja että ilmastotoimien tehostaminen lisää työpaikkojen kokonaismäärää 1,5 miljoonalla työpaikalla vuoteen 2020 mennessä.

| 12. | kehottaa vahvistamaan kaupunginjohtajien ilmastositoumusaloitetta (Covenant of Mayors), jolle tulisi antaa asianmukaiset välineet alueiden ja kaupunkien tukemiseksi ilmastotoimintasuunnitelmien valmistelussa ja hiilijalanjälkeä koskevien yhteisten standardien laatimiseksi yhteistyössä kansainvälisten kumppanien, muun muassa Yhdysvaltojen pormestarien konferenssin (Conference of Mayors) kanssa. |
| --- | --- |

12.

kehottaa vahvistamaan kaupunginjohtajien ilmastositoumusaloitetta (Covenant of Mayors), jolle tulisi antaa asianmukaiset välineet alueiden ja kaupunkien tukemiseksi ilmastotoimintasuunnitelmien valmistelussa ja hiilijalanjälkeä koskevien yhteisten standardien laatimiseksi yhteistyössä kansainvälisten kumppanien, muun muassa Yhdysvaltojen pormestarien konferenssin (Conference of Mayors) kanssa.

| 13. | muistuttaa erityisesti, että kaikille uusiutuvan energian tuottajille – kokoluokasta riippumatta – olisi oltava tarjolla tukijärjestelmiä, sillä paikallisen ja alueellisen hajautetun energiantuotannon mahdollisuudet on hyödynnettävä, jotta EU:n 20-20-20-tavoitteet saavutetaan. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa erityisesti, että kaikille uusiutuvan energian tuottajille – kokoluokasta riippumatta – olisi oltava tarjolla tukijärjestelmiä, sillä paikallisen ja alueellisen hajautetun energiantuotannon mahdollisuudet on hyödynnettävä, jotta EU:n 20-20-20-tavoitteet saavutetaan.

| 14. | korostaa, että rakennusten energiatehokkuus on ensiarvoisen tärkeää paikallisessa ja alueellisessa ilmastonmuutoksen hillinnässä, sillä rakennukset – asunnot ja yrityskiinteistöt – ovat suurimpia energiankäyttäjiä ja hiilidioksidipäästöjen aiheuttajia EU:ssa. Niiden osuus EU:n kokonaisenergiankulutuksesta on noin 40 prosenttia. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että rakennusten energiatehokkuus on ensiarvoisen tärkeää paikallisessa ja alueellisessa ilmastonmuutoksen hillinnässä, sillä rakennukset – asunnot ja yrityskiinteistöt – ovat suurimpia energiankäyttäjiä ja hiilidioksidipäästöjen aiheuttajia EU:ssa. Niiden osuus EU:n kokonaisenergiankulutuksesta on noin 40 prosenttia.

| 15. | korostaa, että ekologisesti kestävien liikennemuotojen, kansalaisten liikennetottumusten muutosten ja puhtailla polttoaineilla kulkevien ajoneuvojen kehitystyötä tulee tehostaa tehokkuuden parantamiseksi, päästöjen vähentämiseksi ja ilmanlaadun parantamiseksi. AK tähdentää ympäristöä säästävän julkisen lähiliikenteen merkitystä taajama-alueilla ja kehottaa lisäämään rakennerahastojen investointeja puhtaaseen julkiseen liikenteeseen ja hiilidioksidi-intensiivisyyden pienentämiseen. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että ekologisesti kestävien liikennemuotojen, kansalaisten liikennetottumusten muutosten ja puhtailla polttoaineilla kulkevien ajoneuvojen kehitystyötä tulee tehostaa tehokkuuden parantamiseksi, päästöjen vähentämiseksi ja ilmanlaadun parantamiseksi. AK tähdentää ympäristöä säästävän julkisen lähiliikenteen merkitystä taajama-alueilla ja kehottaa lisäämään rakennerahastojen investointeja puhtaaseen julkiseen liikenteeseen ja hiilidioksidi-intensiivisyyden pienentämiseen.

| 16. | toteaa, että on erittäin tärkeää ryhtyä kehittämään ja parantamaan hiilinieluja, jotka auttavat vähentämään hiilidioksidin kertymistä ilmakehään, etenkin alueilla, joilla on tähän muita soveliaampia geologisia ja/tai luonnonvaroja. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että on erittäin tärkeää ryhtyä kehittämään ja parantamaan hiilinieluja, jotka auttavat vähentämään hiilidioksidin kertymistä ilmakehään, etenkin alueilla, joilla on tähän muita soveliaampia geologisia ja/tai luonnonvaroja.

| 17. | painottaa, että EU:n on pidettävä ilmastoa koskevat kansainväliset rahoitussitoumuksensa, ja on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kansainvälisiltä hiilimarkkinoilta saatavan rahoituksen tulisi olla yksi kehitysmaissa toteutettavien hankkeiden tukilähteistä. |
| --- | --- |

17.

painottaa, että EU:n on pidettävä ilmastoa koskevat kansainväliset rahoitussitoumuksensa, ja on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kansainvälisiltä hiilimarkkinoilta saatavan rahoituksen tulisi olla yksi kehitysmaissa toteutettavien hankkeiden tukilähteistä.

| 18. | katsoo, että väestö on saatava tiedostamaan, missä määrin luonnonvarojen nykyisenlainen kulutus ei ole kestävän kehityksen mukaista. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että väestö on saatava tiedostamaan, missä määrin luonnonvarojen nykyisenlainen kulutus ei ole kestävän kehityksen mukaista.

| 19. | katsoo, että tiedemaailman ja poliitikkojen on tehostettava tiedonvaihtoaan, jotta parannetaan tieteelliseen näyttöön perustuvaa päätöksentekoa. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että tiedemaailman ja poliitikkojen on tehostettava tiedonvaihtoaan, jotta parannetaan tieteelliseen näyttöön perustuvaa päätöksentekoa.

III   ILMASTOTOIMIEN JA NIIDEN RAHOITUKSEN PERIAATTEET

| 20. | katsoo, että toissijaisuusperiaate, kumppanuusperiaate ja monitasoinen hallinto ovat rakennerahastovarojen onnistuneen käytön perusedellytyksiä. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten pitäisi voida osallistua erityisesti EU:n rahastojen yhteisen strategiakehyksen puitteissa solmittavien kumppanuussopimusten hahmotteluun, niistä käytäviin neuvotteluihin ja niiden toteuttamiseen. EU:n pitäisi nähdä tämä merkittävänä ja ainutlaatuisena tilaisuutena yhtenäistää varojensa käyttöä eri politiikanaloilla ja hallintotasoilla. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että toissijaisuusperiaate, kumppanuusperiaate ja monitasoinen hallinto ovat rakennerahastovarojen onnistuneen käytön perusedellytyksiä. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten pitäisi voida osallistua erityisesti EU:n rahastojen yhteisen strategiakehyksen puitteissa solmittavien kumppanuussopimusten hahmotteluun, niistä käytäviin neuvotteluihin ja niiden toteuttamiseen. EU:n pitäisi nähdä tämä merkittävänä ja ainutlaatuisena tilaisuutena yhtenäistää varojensa käyttöä eri politiikanaloilla ja hallintotasoilla.

| 21. | toistaa suhtautuvansa kielteisesti sellaisen yhden, yksinomaan ilmastonmuutokseen keskittyvän rahaston luomiseen, johon koottaisiin pääasiassa rakennerahastovarojen pohjalta kaikki EU:n rahoitusvälineet, joista tuetaan ilmastonmuutoksen torjuntaa. Varojen siirtäminen saattaisi pienentää ilmastonmuutoksen torjuntaan osoitettujen määrärahojen nettomäärää ja lisäksi vaarantaa ilmastonmuutoshankkeiden liittämisen alueellisiin kehittämisstrategioihin. |
| --- | --- |

21.

toistaa suhtautuvansa kielteisesti sellaisen yhden, yksinomaan ilmastonmuutokseen keskittyvän rahaston luomiseen, johon koottaisiin pääasiassa rakennerahastovarojen pohjalta kaikki EU:n rahoitusvälineet, joista tuetaan ilmastonmuutoksen torjuntaa. Varojen siirtäminen saattaisi pienentää ilmastonmuutoksen torjuntaan osoitettujen määrärahojen nettomäärää ja lisäksi vaarantaa ilmastonmuutoshankkeiden liittämisen alueellisiin kehittämisstrategioihin.

| 22. | ehdottaa, että paikalliset ja alueelliset ilmastotoimet miellettäisiin kansainvälisten, eurooppalaisten ja kansallisten politiikkojen täydentäjiksi. Tässä yhteydessä lähtökohtana tulee olla kokemustenvaihto ja yhteistyö sellaisten alueiden välillä, joilla on samankaltaisia uhkia ja mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

22.

ehdottaa, että paikalliset ja alueelliset ilmastotoimet miellettäisiin kansainvälisten, eurooppalaisten ja kansallisten politiikkojen täydentäjiksi. Tässä yhteydessä lähtökohtana tulee olla kokemustenvaihto ja yhteistyö sellaisten alueiden välillä, joilla on samankaltaisia uhkia ja mahdollisuuksia.

| 23. | katsoo, että monitasoiseen hallintoon pohjautuvaa lähestymistapaa pitäisi kehittää edelleen, sillä ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista edistävien toimien menestyksekäs toteuttaminen edellyttää kaikkien hallintotasojen osallistumista. AK on kehottanut Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan näissä kysymyksissä toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että monitasoiseen hallintoon pohjautuvaa lähestymistapaa pitäisi kehittää edelleen, sillä ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista edistävien toimien menestyksekäs toteuttaminen edellyttää kaikkien hallintotasojen osallistumista. AK on kehottanut Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan näissä kysymyksissä toissijaisuusperiaatetta.

| 24. | korostaa näin ollen, miten tärkeää EU:n kaikilla hallintotasoilla on pyrkiä välttämään hallinnollisten esteiden muodostumista. Tämä edellyttää paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason viranomaisten ja Euroopan komission toimien koordinoimista. |
| --- | --- |

24.

korostaa näin ollen, miten tärkeää EU:n kaikilla hallintotasoilla on pyrkiä välttämään hallinnollisten esteiden muodostumista. Tämä edellyttää paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason viranomaisten ja Euroopan komission toimien koordinoimista.

| 25. | korostaa, että alueita ja yrityksiä pitäisi kannustaa solmimaan alakohtaisia tai monialaisia energia- ja ilmastoalliansseja innovoinnin edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen kestävään talouteen voidaan siirtyä ripeästi. Tällaisten yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien nimenomaisena tavoitteena tulisi olla vähähiilisen tekniikan kehittäminen ja soveltaminen, hiilinielujen kehittäminen ja parantaminen sekä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävät toimet, ja niiden olisi saatava rakennerahastoista erityistukea tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että alueita ja yrityksiä pitäisi kannustaa solmimaan alakohtaisia tai monialaisia energia- ja ilmastoalliansseja innovoinnin edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen kestävään talouteen voidaan siirtyä ripeästi. Tällaisten yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien nimenomaisena tavoitteena tulisi olla vähähiilisen tekniikan kehittäminen ja soveltaminen, hiilinielujen kehittäminen ja parantaminen sekä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävät toimet, ja niiden olisi saatava rakennerahastoista erityistukea tähän tarkoitukseen.

| 26. | katsoo, että investointien ohjaamiseksi tarvitaan lisää avoimuutta. Energian käyttöä ja tuotantoa koskevien tilastojen pitäisi olla julkisia, kuten myös päästötilastojen aivan erityisesti silloin, kun tilastoissa kuvataan fyysisten ilmastoparametrien kehitystä. Lisäksi olisi ryhdyttävä seuraamaan ilmastoon liittyviä EU:n talousarviomenoja, jotta saataisiin selville, paljonko EU:n menoista kuluu ilmastotoimiin. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että investointien ohjaamiseksi tarvitaan lisää avoimuutta. Energian käyttöä ja tuotantoa koskevien tilastojen pitäisi olla julkisia, kuten myös päästötilastojen aivan erityisesti silloin, kun tilastoissa kuvataan fyysisten ilmastoparametrien kehitystä. Lisäksi olisi ryhdyttävä seuraamaan ilmastoon liittyviä EU:n talousarviomenoja, jotta saataisiin selville, paljonko EU:n menoista kuluu ilmastotoimiin.

IV   PAINOTUS JA YHDENTÄMINEN

| 27. | katsoo, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtäävän politiikan ja energiapolitiikan pitäisi olla EU:n talousarvion tärkeimpiä painopisteitä. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtäävän politiikan ja energiapolitiikan pitäisi olla EU:n talousarvion tärkeimpiä painopisteitä.

| 28. | painottaa, että EU:n talousarvion olisi tuettava monitasoisen hallinnon periaatteita ja että EU:n kaikkien toimien tulisi perustua monialaiseen lähestymistapaan. Tällaisessa lähestymistavassa tulee yhdistää ilmastonmuutoksen torjuntaan ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimet sekä määritellä selvästi poliittisten ja taloudellisten tehtävien ja velvollisuuksien jako paikallis-, jäsenvaltio- ja EU-tason hallinnon kesken sekä myös eri politiikanalojen kesken, jotta vältetään aukkojen syntyminen, epäjohdonmukaisuus ja poliittisten toimien päällekkäisyys. |
| --- | --- |

28.

painottaa, että EU:n talousarvion olisi tuettava monitasoisen hallinnon periaatteita ja että EU:n kaikkien toimien tulisi perustua monialaiseen lähestymistapaan. Tällaisessa lähestymistavassa tulee yhdistää ilmastonmuutoksen torjuntaan ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimet sekä määritellä selvästi poliittisten ja taloudellisten tehtävien ja velvollisuuksien jako paikallis-, jäsenvaltio- ja EU-tason hallinnon kesken sekä myös eri politiikanalojen kesken, jotta vältetään aukkojen syntyminen, epäjohdonmukaisuus ja poliittisten toimien päällekkäisyys.

| 29. | katsoo, että EU:n menoja koskeva lainsäädäntö ja menoja koskevat ehdot ovat keskeisiä tekijöitä, jotta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -tavoitteet, kun otetaan huomioon, että ilmastotoimet olisi valtavirtaistettava eli sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin menoluokkiin, myös rakennerahastoihin sekä maatalouden, maaseudun kehittämisen, tutkimuksen, innovoinnin ja ulkoisen yhteistyön rahastoihin. Valtavirtaistamisella tarkoitetaan nykyisten politiikkojen uudelleenpainottamista siten, että ne edistävät kestävää kehitystä, ja huomioidaan, että yhdellä toimella voidaan ja pitäisi pyrkiä samanaikaisesti useaan eri tavoitteeseen. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että EU:n menoja koskeva lainsäädäntö ja menoja koskevat ehdot ovat keskeisiä tekijöitä, jotta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -tavoitteet, kun otetaan huomioon, että ilmastotoimet olisi valtavirtaistettava eli sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin menoluokkiin, myös rakennerahastoihin sekä maatalouden, maaseudun kehittämisen, tutkimuksen, innovoinnin ja ulkoisen yhteistyön rahastoihin. Valtavirtaistamisella tarkoitetaan nykyisten politiikkojen uudelleenpainottamista siten, että ne edistävät kestävää kehitystä, ja huomioidaan, että yhdellä toimella voidaan ja pitäisi pyrkiä samanaikaisesti useaan eri tavoitteeseen.

| 30. | katsoo, että paras tapa varmistaa rajallisten budjettivarojen tehokas osoittaminen ja vaikutus on tehdä ilmastotoimista ja energiatehokkuudesta monialainen ensisijaiskysymys rakennerahastoissa, YMP:ssä sekä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmissa (tulevassa kahdeksannessa puiteohjelmassa). Myös ympäristöalan ja ilmastotoimien tulevan rahoitusvälineen Life+:n tulisi täydentää valtavirtaistamista tarjoamalla lisää varoja ilmastotoimiin ja ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä koskevien uusien lähestymistapojen testaamiseen. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että paras tapa varmistaa rajallisten budjettivarojen tehokas osoittaminen ja vaikutus on tehdä ilmastotoimista ja energiatehokkuudesta monialainen ensisijaiskysymys rakennerahastoissa, YMP:ssä sekä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmissa (tulevassa kahdeksannessa puiteohjelmassa). Myös ympäristöalan ja ilmastotoimien tulevan rahoitusvälineen Life+:n tulisi täydentää valtavirtaistamista tarjoamalla lisää varoja ilmastotoimiin ja ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä koskevien uusien lähestymistapojen testaamiseen.

| 31. | kannattaa kymmenen vuoden budjettikautta, sillä se voisi lisätä merkittävästi rahoitusohjelmakauden vakautta ja ennustettavuutta sekä parantaa rahoituksen kohdentamista. |
| --- | --- |

31.

kannattaa kymmenen vuoden budjettikautta, sillä se voisi lisätä merkittävästi rahoitusohjelmakauden vakautta ja ennustettavuutta sekä parantaa rahoituksen kohdentamista.

| 32. | pitää valitettavana, ettei energiastrategia 2011–2020 sisällä erityisiä lisäsitoumuksia kestäväpohjaiseen energiahuoltoon tehtävien paikallisten ja alueellisten investointien rahoittamiseen, vaikka komissio on korostanut paikallis- ja alueviranomaisten roolia. |
| --- | --- |

32.

pitää valitettavana, ettei energiastrategia 2011–2020 sisällä erityisiä lisäsitoumuksia kestäväpohjaiseen energiahuoltoon tehtävien paikallisten ja alueellisten investointien rahoittamiseen, vaikka komissio on korostanut paikallis- ja alueviranomaisten roolia.

V   ERI LÄHTEISTÄ SAATAVAA RAHOITUSTA KOSKEVAT EHDOTUKSET

Koheesiopolitiikka ja rakennerahastot

| 33. | ehdottaa, että rakennerahastoissa varattaisiin kaudella 2014–2020 ainakin yksi erityinen painopisteala kestävyysperiaatteiden mukaiselle energiankäytölle ja -tuotannolle, jolloin tämä tavoite saisi kaiken ansaitsemansa huomion ja painoarvon. |
| --- | --- |

33.

ehdottaa, että rakennerahastoissa varattaisiin kaudella 2014–2020 ainakin yksi erityinen painopisteala kestävyysperiaatteiden mukaiselle energiankäytölle ja -tuotannolle, jolloin tämä tavoite saisi kaiken ansaitsemansa huomion ja painoarvon.

| 34. | huomauttaa, että kestävän kaupungin käsite on muuttumassa niin, että suuntana ovat paikalliset energiantuotantolaitokset, sähkökäyttöisten kulkuneuvojen yleistyminen sekä älykkäiden verkkojen ja muiden järjestelmäratkaisujen käyttö resurssien yhä paremmaksi hyödyntämiseksi. Komitea kehottaa sisällyttämään koheesiopolitiikkaan erityisen kaupunkikehitysosion, jonka puitteissa tuetaan kestävän energiahuollon toimintasuunnitelmien kehittämistä, kaukolämmityksen parantamista ja laajentamista, sähkön ja lämmön yhteistuotantoa, uusiutuviin energialähteisiin pohjautuvan energian tuotantoa ja käyttöä, katuvalaistuksen, julkisen liikenteen ja ”pehmeiden” liikennemuotojen kehittämistä, rakennusten energiatehokkuutta yms. sekä paikallisviranomaisille suunnattuja tukipalveluja, kuten paikallisia ja alueellisia energiavirastoja. |
| --- | --- |

34.

huomauttaa, että kestävän kaupungin käsite on muuttumassa niin, että suuntana ovat paikalliset energiantuotantolaitokset, sähkökäyttöisten kulkuneuvojen yleistyminen sekä älykkäiden verkkojen ja muiden järjestelmäratkaisujen käyttö resurssien yhä paremmaksi hyödyntämiseksi. Komitea kehottaa sisällyttämään koheesiopolitiikkaan erityisen kaupunkikehitysosion, jonka puitteissa tuetaan kestävän energiahuollon toimintasuunnitelmien kehittämistä, kaukolämmityksen parantamista ja laajentamista, sähkön ja lämmön yhteistuotantoa, uusiutuviin energialähteisiin pohjautuvan energian tuotantoa ja käyttöä, katuvalaistuksen, julkisen liikenteen ja ”pehmeiden” liikennemuotojen kehittämistä, rakennusten energiatehokkuutta yms. sekä paikallisviranomaisille suunnattuja tukipalveluja, kuten paikallisia ja alueellisia energiavirastoja.

| 35. | palauttaa mieliin, että Euroopan komissio on ilmoittanut aikovansa edistää paikallisia energiaratkaisuja ja kehittää edelleen ”älykkäät kaupungit” -aloitetta (esim. älymittarit ja älykkäät verkot) energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien ”puhtaiden” investointien edistämiseksi. Komitea kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että tämä hyvä aikomus heijastuu rakennerahastokauden 2014–2020 toimissa. |
| --- | --- |

35.

palauttaa mieliin, että Euroopan komissio on ilmoittanut aikovansa edistää paikallisia energiaratkaisuja ja kehittää edelleen ”älykkäät kaupungit” -aloitetta (esim. älymittarit ja älykkäät verkot) energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien ”puhtaiden” investointien edistämiseksi. Komitea kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että tämä hyvä aikomus heijastuu rakennerahastokauden 2014–2020 toimissa.

| 36. | edellyttää, että asuntojen energiatehokkuuden parantamiseen käytettävien aluekehitys- ja koheesiopolitiikan varojen osuus nostetaan vähintään 5 prosenttiin, mikä vastaa vähintään 15 prosentin keskimääräistä osuutta EAKR-rahoituksesta EU:ssa. |
| --- | --- |

36.

edellyttää, että asuntojen energiatehokkuuden parantamiseen käytettävien aluekehitys- ja koheesiopolitiikan varojen osuus nostetaan vähintään 5 prosenttiin, mikä vastaa vähintään 15 prosentin keskimääräistä osuutta EAKR-rahoituksesta EU:ssa.

| 37. | korostaa rakennerahastojen ratkaisevaa roolia kehitettäessä osaamista ja innovatiivisia ratkaisuja ja lisättäessä yleistä tietoisuutta ilmastonmuutoksen torjunnan, sen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen tarpeen mukanaan tuomista haasteista ja mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

37.

korostaa rakennerahastojen ratkaisevaa roolia kehitettäessä osaamista ja innovatiivisia ratkaisuja ja lisättäessä yleistä tietoisuutta ilmastonmuutoksen torjunnan, sen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen tarpeen mukanaan tuomista haasteista ja mahdollisuuksista.

| 38. | katsoo, että on tärkeää tukea osallistavaa suhtautumista ja osaamisjärjestelmiä, joissa ovat mukana kaikki ilmastonmuutokseen liittyvät alat ja joiden puitteissa kehitetään politiikkaan pohjautuvia tutkimustarpeita. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että on tärkeää tukea osallistavaa suhtautumista ja osaamisjärjestelmiä, joissa ovat mukana kaikki ilmastonmuutokseen liittyvät alat ja joiden puitteissa kehitetään politiikkaan pohjautuvia tutkimustarpeita.

Tutkimus ja kehittäminen

| 39. | kehottaa budjettivallan käyttäjää osoittamaan asianmukaisen rahoituksen etenkin energia-alalla tapahtuvaan tutkimukseen ja innovointiin, joka liittyy ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, hiilidioksidipäästöjen hillitsemiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, sekä strategisen energiateknologiasuunnitelman toteuttamiseen paitsi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla myös paikallis- ja aluetasolla ja lisäämään varojen käyttöä tällaisiin toimiin, joihin tulee kuulua myös klusterien ja innovatiivisten pk-yritysten tukeminen. |
| --- | --- |

39.

kehottaa budjettivallan käyttäjää osoittamaan asianmukaisen rahoituksen etenkin energia-alalla tapahtuvaan tutkimukseen ja innovointiin, joka liittyy ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, hiilidioksidipäästöjen hillitsemiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, sekä strategisen energiateknologiasuunnitelman toteuttamiseen paitsi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla myös paikallis- ja aluetasolla ja lisäämään varojen käyttöä tällaisiin toimiin, joihin tulee kuulua myös klusterien ja innovatiivisten pk-yritysten tukeminen.

| 40. | korostaa, että on tärkeää valtavirtaistaa ympäristömyönteiset tekniikat ja uusien älytekniikoiden edellyttämä innovaatiorahoitus ottamalla ilmastonmuutoskysymykset ja -toimet täysipainoisesti huomioon kaikissa EU:n ohjelmissa ja strategioissa. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että on tärkeää valtavirtaistaa ympäristömyönteiset tekniikat ja uusien älytekniikoiden edellyttämä innovaatiorahoitus ottamalla ilmastonmuutoskysymykset ja -toimet täysipainoisesti huomioon kaikissa EU:n ohjelmissa ja strategioissa.

| 41. | painottaa sen merkitystä, että älykkäitä ratkaisuja ja huippuinnovaatioita tehdään laajemmin tunnetuksi demonstrointihankkeina asenteiden muokkaamiseksi, ympäristön kannalta kestävän kasvun vahvistamiseksi ja Eurooppa 2020 -strategian edistämiseksi. |
| --- | --- |

41.

painottaa sen merkitystä, että älykkäitä ratkaisuja ja huippuinnovaatioita tehdään laajemmin tunnetuksi demonstrointihankkeina asenteiden muokkaamiseksi, ympäristön kannalta kestävän kasvun vahvistamiseksi ja Eurooppa 2020 -strategian edistämiseksi.

Euroopan sosiaalirahasto

| 42. | korostaa, että Euroopan sosiaalirahastoa voidaan hyödyntää kestävien toimintatapojen edistämiseen nykyisissä ammateissa sekä ympäristöä säästäviin tekniikoihin ja palveluihin liittyvän uuden ammattitaidon kehittämiseen, sillä ESR:n yhtenä tavoitteena on tukea työntekijöitä ja yrityksiä sopeutumisessa talouden uusiin realiteetteihin. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että Euroopan sosiaalirahastoa voidaan hyödyntää kestävien toimintatapojen edistämiseen nykyisissä ammateissa sekä ympäristöä säästäviin tekniikoihin ja palveluihin liittyvän uuden ammattitaidon kehittämiseen, sillä ESR:n yhtenä tavoitteena on tukea työntekijöitä ja yrityksiä sopeutumisessa talouden uusiin realiteetteihin.

| 43. | tähdentää sen vuoksi, että ESR:n toiminta pitää keskittää inhimillisten valmiuksien parantamiseen paikallis- ja aluetasolla, sillä tämä on ratkaisevan tärkeää sellaisten tulevaisuuden matalaenergiakaupunkien ja -alueiden kehittämiseksi, joissa voidaan toteuttaa tehokkaita ilmastonmuutokseen sopeutumis- ja/tai sen hillitsemistoimenpiteitä, ja antaa piristysruiskeen paikalliselle taloudelle. |
| --- | --- |

43.

tähdentää sen vuoksi, että ESR:n toiminta pitää keskittää inhimillisten valmiuksien parantamiseen paikallis- ja aluetasolla, sillä tämä on ratkaisevan tärkeää sellaisten tulevaisuuden matalaenergiakaupunkien ja -alueiden kehittämiseksi, joissa voidaan toteuttaa tehokkaita ilmastonmuutokseen sopeutumis- ja/tai sen hillitsemistoimenpiteitä, ja antaa piristysruiskeen paikalliselle taloudelle.

Yhteinen maatalouspolitiikka

| 44. | korostaa, että on tärkeää edistää kaupunkien ja maaseudun vuorovaikutusta ja kehitystä esim. energiatehokkuuteen, ympäristöystävälliseen julkiseen liikenteeseen, ympäristöpalveluiden vaalimiseen ja vesihuoltoon liittyvissä asioissa sekä vetovoiman lisäämiseksi yhdennetyn lähestymistavan avulla. |
| --- | --- |

44.

korostaa, että on tärkeää edistää kaupunkien ja maaseudun vuorovaikutusta ja kehitystä esim. energiatehokkuuteen, ympäristöystävälliseen julkiseen liikenteeseen, ympäristöpalveluiden vaalimiseen ja vesihuoltoon liittyvissä asioissa sekä vetovoiman lisäämiseksi yhdennetyn lähestymistavan avulla.

| 45. | katsoo, että yhteisessä maatalouspolitiikassa olisi palkittava viljelijöitä ja tilanhoitajia heidän tuottamistaan julkishyödykkeistä, joita ovat esimerkiksi uusiutuva energia, merkittävien hiilinieluina toimivien alueiden vaaliminen, hiilidioksidipäästöjen vähennykset ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen edistäminen. |
| --- | --- |

45.

katsoo, että yhteisessä maatalouspolitiikassa olisi palkittava viljelijöitä ja tilanhoitajia heidän tuottamistaan julkishyödykkeistä, joita ovat esimerkiksi uusiutuva energia, merkittävien hiilinieluina toimivien alueiden vaaliminen, hiilidioksidipäästöjen vähennykset ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen edistäminen.

| 46. | uskoo, että YMP:ssä (ensimmäisessä ja toisessa pilarissa) voitaisiin vielä lisätä tuen ehdollisuutta tai ympäristönäkökohtien huomioon ottamista. |
| --- | --- |

46.

uskoo, että YMP:ssä (ensimmäisessä ja toisessa pilarissa) voitaisiin vielä lisätä tuen ehdollisuutta tai ympäristönäkökohtien huomioon ottamista.

| 47. | korostaa, että maaseudun kehittämisrahasto (YMP:n toinen pilari) on edelleen erittäin tärkeä väline viljelijöiden innovointitoimien edistämiseksi ja maaseudun elinkeinojen monipuolistamiseksi ja että sen roolia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä muihin keskeisiin resurssihaasteisiin, kuten vesihuoltoon, luonnon monimuotoisuuteen ja maaperän hoitoon, liittyvissä kysymyksissä olisikin laajennettava nykyisestä. |
| --- | --- |

47.

korostaa, että maaseudun kehittämisrahasto (YMP:n toinen pilari) on edelleen erittäin tärkeä väline viljelijöiden innovointitoimien edistämiseksi ja maaseudun elinkeinojen monipuolistamiseksi ja että sen roolia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä muihin keskeisiin resurssihaasteisiin, kuten vesihuoltoon, luonnon monimuotoisuuteen ja maaperän hoitoon, liittyvissä kysymyksissä olisikin laajennettava nykyisestä.

Uudet investointimekanismit

| 48. | muistuttaa ilmaisseensa tyytyväisyytensä asetuksen (EY) N:o 663/2009 otsakkeen II käyttämättä jääneiden määrärahojen uudelleenkohdistamiseen. Varat on asetettu paikallis- ja alueyhteisöjen käyttöön kestäväpohjaisen energiahuollon hankkeisiin. Komitea korostaa, että tätä uutta EU:n energiatehokkuuden rahoitusvälinettä tulisi pitää tärkeänä esimerkkinä, josta tulee ottaa mallia vastaisuudessa. |
| --- | --- |

48.

muistuttaa ilmaisseensa tyytyväisyytensä asetuksen (EY) N:o 663/2009 otsakkeen II käyttämättä jääneiden määrärahojen uudelleenkohdistamiseen. Varat on asetettu paikallis- ja alueyhteisöjen käyttöön kestäväpohjaisen energiahuollon hankkeisiin. Komitea korostaa, että tätä uutta EU:n energiatehokkuuden rahoitusvälinettä tulisi pitää tärkeänä esimerkkinä, josta tulee ottaa mallia vastaisuudessa.

| 49. | kiinnittää jälleen huomion ”elvytyssuunnitelmien sekä energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin investoimisen läheiseen yhteyteen nykyisessä – – kriisissä”. |
| --- | --- |

49.

kiinnittää jälleen huomion ”elvytyssuunnitelmien sekä energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin investoimisen läheiseen yhteyteen nykyisessä – – kriisissä”.

| 50. | korostaa, että vähähiilisen ja ilmastonmuutoksen kestävän talouden kehittämistä paikallis- ja aluetasolla tulisi voida osarahoittaa hankerahoitukseen käytettävillä EIP:n joukkovelkakirjalainoilla, sillä se parantaa Euroopan yleistä kilpailukykyä vihreän talouden alalla. |
| --- | --- |

50.

korostaa, että vähähiilisen ja ilmastonmuutoksen kestävän talouden kehittämistä paikallis- ja aluetasolla tulisi voida osarahoittaa hankerahoitukseen käytettävillä EIP:n joukkovelkakirjalainoilla, sillä se parantaa Euroopan yleistä kilpailukykyä vihreän talouden alalla.

| 51. | kannattaa entistä tehokkaampien rahoitusmekanismien luomista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien edistämiseksi. Sellaisia voisivat olla esimerkiksi matalakorkoiset tai korottomat lainat, pankkitakaukset, paikalliset jatkuvien luottojen järjestelmät tai muut innovatiiviset rahoitusjärjestelyvälineet, joita tulisi täydentävyysperiaatteen mukaisesti hyödyntää yhdessä paikallis- ja aluetasolle saadun rakennerahastotuen kanssa. |
| --- | --- |

51.

kannattaa entistä tehokkaampien rahoitusmekanismien luomista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien edistämiseksi. Sellaisia voisivat olla esimerkiksi matalakorkoiset tai korottomat lainat, pankkitakaukset, paikalliset jatkuvien luottojen järjestelmät tai muut innovatiiviset rahoitusjärjestelyvälineet, joita tulisi täydentävyysperiaatteen mukaisesti hyödyntää yhdessä paikallis- ja aluetasolle saadun rakennerahastotuen kanssa.

| 52. | kannattaa ajatusta siitä, että uutta rahoitusta olisi asetettava saataville osoittamalla vähintään kolmasosa päästökauppajärjestelmän tuloista paikallis- ja alueviranomaisten käyttöön. Tuottojen tarkat jakoperusteet tulee määritellä kussakin jäsenvaltiossa kansallisten ilmastostrategioiden yhteydessä, jotta ilmastonsuojeluvastuun hyvin erilainen jakautuminen eri jäsenvaltiossa voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Komitea kannattaa sitä, että hiiliveron käyttöä lisätään kaikkialla Euroopassa ja että alue- ja paikallistaso saa myös tästä uuden rahoitusvälineen edellä mainittujen strategioiden yhteydessä. Kun otetaan huomioon, etteivät hiilimarkkinat palvele nykyisellään riittävällä tavalla kaupunkeja ja alueita, komitea tukee voimakkaasti OECD:n ajatusta, jonka mukaan paikallis- ja alueviranomaisten tulisi laatia omat kasvihuonekaasujen vähentämishankkeensa, jotka rahoitettaisiin päästökauppajärjestelmästä. |
| --- | --- |

52.

kannattaa ajatusta siitä, että uutta rahoitusta olisi asetettava saataville osoittamalla vähintään kolmasosa päästökauppajärjestelmän tuloista paikallis- ja alueviranomaisten käyttöön. Tuottojen tarkat jakoperusteet tulee määritellä kussakin jäsenvaltiossa kansallisten ilmastostrategioiden yhteydessä, jotta ilmastonsuojeluvastuun hyvin erilainen jakautuminen eri jäsenvaltiossa voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Komitea kannattaa sitä, että hiiliveron käyttöä lisätään kaikkialla Euroopassa ja että alue- ja paikallistaso saa myös tästä uuden rahoitusvälineen edellä mainittujen strategioiden yhteydessä. Kun otetaan huomioon, etteivät hiilimarkkinat palvele nykyisellään riittävällä tavalla kaupunkeja ja alueita, komitea tukee voimakkaasti OECD:n ajatusta, jonka mukaan paikallis- ja alueviranomaisten tulisi laatia omat kasvihuonekaasujen vähentämishankkeensa, jotka rahoitettaisiin päästökauppajärjestelmästä.

Bryssel 30. kesäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/31

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Historiallisten kielivähemmistöjen suojelu ja niiden aseman kehittäminen – Lissabonin sopimus”

2011/C 259/06

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa Euroopan vähemmistökielten ja kielellisen monimuotoisuuden myönteistä vaikutusta yleisesti yhteiskunta- ja kulttuurielämään ja erityisesti yksilöihin ja heidän yhteisöihinsä. Ne edistävät lisäksi luovuutta ja innovointia kulttuuriperinnön hyödyntämisessä, mikä on edullista myös talouskehitykselle. |
| --- | --- |

—

korostaa Euroopan vähemmistökielten ja kielellisen monimuotoisuuden myönteistä vaikutusta yleisesti yhteiskunta- ja kulttuurielämään ja erityisesti yksilöihin ja heidän yhteisöihinsä. Ne edistävät lisäksi luovuutta ja innovointia kulttuuriperinnön hyödyntämisessä, mikä on edullista myös talouskehitykselle.

| — | korostaa, että tähän aiheeseen kiinnitetään Euroopassa yhä enemmän huomiota, mikä näkyy myös unionin oikeuden kehityksessä varsinkin Lissabonin sopimuksen myötä. Siinä asetetaan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisen ja kehittämisen keskeiseksi elementiksi. Lisäksi Euroopan unionin perusoikeuskirjassa kielletään kaikenlainen syrjintä kielen tai kansalliseen vähemmistöön kuulumisen perusteella. |
| --- | --- |

—

korostaa, että tähän aiheeseen kiinnitetään Euroopassa yhä enemmän huomiota, mikä näkyy myös unionin oikeuden kehityksessä varsinkin Lissabonin sopimuksen myötä. Siinä asetetaan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisen ja kehittämisen keskeiseksi elementiksi. Lisäksi Euroopan unionin perusoikeuskirjassa kielletään kaikenlainen syrjintä kielen tai kansalliseen vähemmistöön kuulumisen perusteella.

| — | toteaa, että AK:lla itsellään on edustajakokouksena perustava rooli, sillä sen puitteissa voidaan koota ja jakaa kaikkien historiallisten kielivähemmistöjen hyödyksi hyviä toimintatapoja, jotka liittyvät vähemmistökielten ja yleisesti eri kielivähemmistöjen kulttuurien – Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ilmentymien – suojeluun ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

toteaa, että AK:lla itsellään on edustajakokouksena perustava rooli, sillä sen puitteissa voidaan koota ja jakaa kaikkien historiallisten kielivähemmistöjen hyödyksi hyviä toimintatapoja, jotka liittyvät vähemmistökielten ja yleisesti eri kielivähemmistöjen kulttuurien – Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ilmentymien – suojeluun ja kehittämiseen.

| — | toivoo lopuksi, että komissiossa ja neuvostossa tiedostettaisiin entistä paremmin sellaisen vahvistetun oikeusperustan tarve, jonka pohjalta voidaan toteuttaa erityistä, asianmukaisesti rahoitettua politiikkaa kielivähemmistöjen hyväksi. |
| --- | --- |

—

toivoo lopuksi, että komissiossa ja neuvostossa tiedostettaisiin entistä paremmin sellaisen vahvistetun oikeusperustan tarve, jonka pohjalta voidaan toteuttaa erityistä, asianmukaisesti rahoitettua politiikkaa kielivähemmistöjen hyväksi.

| Esittelijä | Luciano CAVERI (IT, ALDE), Valle d'Aostan autonomisen alueen valtuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä

Luciano CAVERI (IT, ALDE), Valle d'Aostan autonomisen alueen valtuuston jäsen

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | toteaa, että Euroopan unionissa on runsaasti historiallisia (joita voidaan kutsua myös alkuperäisiksi tai perinteisiksi) kieli- ja kansallisia vähemmistöjä, jotka käyttävät muita kuin kotivaltionsa kieliä. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että Euroopan unionissa on runsaasti historiallisia (joita voidaan kutsua myös alkuperäisiksi tai perinteisiksi) kieli- ja kansallisia vähemmistöjä, jotka käyttävät muita kuin kotivaltionsa kieliä.

| 2. | muistuttaa, että paikallis- ja aluedemokratian tasoilla on kaikissa Euroopan unionin maissa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhä useammin merkittävä rooli tämän kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden puolustajana ja edistäjänä esimerkiksi kaikenlaisessa ja -tasoisessa koulutuksessa, kulttuurin alalla ja viestimissä sekä aluekehityksessä. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että paikallis- ja aluedemokratian tasoilla on kaikissa Euroopan unionin maissa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhä useammin merkittävä rooli tämän kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden puolustajana ja edistäjänä esimerkiksi kaikenlaisessa ja -tasoisessa koulutuksessa, kulttuurin alalla ja viestimissä sekä aluekehityksessä.

| 3. | korostaa Euroopan vähemmistökielten ja kielellisen monimuotoisuuden myönteistä vaikutusta yleisesti yhteiskunta- ja kulttuurielämään ja erityisesti yksilöihin ja heidän yhteisöihinsä. Ne edistävät lisäksi luovuutta ja innovointia kulttuuriperinnön hyödyntämisessä, mikä on edullista myös talouskehitykselle. |
| --- | --- |

3.

korostaa Euroopan vähemmistökielten ja kielellisen monimuotoisuuden myönteistä vaikutusta yleisesti yhteiskunta- ja kulttuurielämään ja erityisesti yksilöihin ja heidän yhteisöihinsä. Ne edistävät lisäksi luovuutta ja innovointia kulttuuriperinnön hyödyntämisessä, mikä on edullista myös talouskehitykselle.

| 4. | toteaa, että oikeudelliset välineet niin kutsuttujen vähemmistökielten suojelemiseksi ja kehittämiseksi ovat viimeksi kuluneina vuosikymmeninä vähitellen lisääntyneet kansainvälisen oikeuden ansiosta: YK antoi vuonna 1992 julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, ja Unesco on julkaissut historiansa aikana lukuisia julistuksia, yleissopimuksia ja suosituksia, joista tuorein on vuonna 2005 solmittu yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että oikeudelliset välineet niin kutsuttujen vähemmistökielten suojelemiseksi ja kehittämiseksi ovat viimeksi kuluneina vuosikymmeninä vähitellen lisääntyneet kansainvälisen oikeuden ansiosta: YK antoi vuonna 1992 julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, ja Unesco on julkaissut historiansa aikana lukuisia julistuksia, yleissopimuksia ja suosituksia, joista tuorein on vuonna 2005 solmittu yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä.

| 5. | pitää erityisen ilahduttavana Euroopan neuvostolla jo pitkään ollutta merkittävää asemaa kielipoliittisissa kysymyksissä. Tässä suhteessa erityisen merkittäviä ovat vuonna 1992 annettu alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja ja vuonna 1995 solmittu puiteyleissopimus kansallisten vähemmistöjen suojelusta. |
| --- | --- |

5.

pitää erityisen ilahduttavana Euroopan neuvostolla jo pitkään ollutta merkittävää asemaa kielipoliittisissa kysymyksissä. Tässä suhteessa erityisen merkittäviä ovat vuonna 1992 annettu alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja ja vuonna 1995 solmittu puiteyleissopimus kansallisten vähemmistöjen suojelusta.

| 6. | viittaa lisäksi Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin 18. maaliskuuta 2010 antamaan tuoreeseen päätöslauselmaan (301/2010) aiheesta ”Vähemmistökielet: panos aluekehitykseen”, jossa käsitellään kyseisten kielten myönteistä vaikutusta aluekehitykseen. |
| --- | --- |

6.

viittaa lisäksi Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin 18. maaliskuuta 2010 antamaan tuoreeseen päätöslauselmaan (301/2010) aiheesta ”Vähemmistökielet: panos aluekehitykseen”, jossa käsitellään kyseisten kielten myönteistä vaikutusta aluekehitykseen.

| 7. | korostaa, että tähän aiheeseen kiinnitetään Euroopassa yhä enemmän huomiota, mikä näkyy myös unionin oikeuden kehityksessä varsinkin Lissabonin sopimuksen myötä. Siinä asetetaan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisen ja kehittämisen keskeiseksi elementiksi. Lisäksi Euroopan unionin perusoikeuskirjassa kielletään kaikenlainen syrjintä kielen tai kansalliseen vähemmistöön kuulumisen perusteella. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että tähän aiheeseen kiinnitetään Euroopassa yhä enemmän huomiota, mikä näkyy myös unionin oikeuden kehityksessä varsinkin Lissabonin sopimuksen myötä. Siinä asetetaan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisen ja kehittämisen keskeiseksi elementiksi. Lisäksi Euroopan unionin perusoikeuskirjassa kielletään kaikenlainen syrjintä kielen tai kansalliseen vähemmistöön kuulumisen perusteella.

| 8. | toteaa, että EU:n eri toimielimet olivat tunnustaneet jo ennen kyseisen suojelujärjestelmän vakiinnuttamista oikeusperustassa, että olemassa olevien perussopimusten (yhteisön säännöstön) periaatteisiin sisältyi suojelua edistäviä tekijöitä. Tämä ilmeni unionin laajentumisen yhteydessä niin, että Kööpenhaminan kriteereissä edellytettiin aktiivisia poliittisia toimia kielivähemmistöjen suojelemiseksi. Asiaa edisti myös EU:n tuomioistuimen tällä alalla tekemä tulkinnallinen kehittäminen. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että EU:n eri toimielimet olivat tunnustaneet jo ennen kyseisen suojelujärjestelmän vakiinnuttamista oikeusperustassa, että olemassa olevien perussopimusten (yhteisön säännöstön) periaatteisiin sisältyi suojelua edistäviä tekijöitä. Tämä ilmeni unionin laajentumisen yhteydessä niin, että Kööpenhaminan kriteereissä edellytettiin aktiivisia poliittisia toimia kielivähemmistöjen suojelemiseksi. Asiaa edisti myös EU:n tuomioistuimen tällä alalla tekemä tulkinnallinen kehittäminen.

| 9. | painottaa kuitenkin, että vaikka oikeuden kehitys mahdollistaa suojelun lisäämisen ottaen luonnollisesti huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden perustuslailliset periaatteet, tämä ei kuitenkaan merkitse komission kannalta sitä, että olisi olemassa oikeusperusta, jonka pohjalta voitaisiin perustella historiallisille kielivähemmistöille tarkoitetut erityiset budjettikohdat. |
| --- | --- |

9.

painottaa kuitenkin, että vaikka oikeuden kehitys mahdollistaa suojelun lisäämisen ottaen luonnollisesti huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden perustuslailliset periaatteet, tämä ei kuitenkaan merkitse komission kannalta sitä, että olisi olemassa oikeusperusta, jonka pohjalta voitaisiin perustella historiallisille kielivähemmistöille tarkoitetut erityiset budjettikohdat.

| 10. | kiinnittää huomiota toimiin, joita AK ja muut toimielimet toteuttavat poliittisen toiminnan ja hallintotyön monikielisyyden tukemiseksi. Tähän sisältyy myös asteittainen vähemmistökielten käyttöönotto, kuten Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa solmittujen sopimusten nojalla on tehty. |
| --- | --- |

10.

kiinnittää huomiota toimiin, joita AK ja muut toimielimet toteuttavat poliittisen toiminnan ja hallintotyön monikielisyyden tukemiseksi. Tähän sisältyy myös asteittainen vähemmistökielten käyttöönotto, kuten Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa solmittujen sopimusten nojalla on tehty.

| 11. | panee merkille komission rakentavan yhteistyön erilaisten EU:ssa toimivien kielivähemmistöjä tukevien järjestöjen kanssa. Toiminta esimerkiksi kielellistä monimuotoisuutta edistävässä verkossa (NPLD) ja aiemmin, ennen sen lakkauttamista, Euroopan vähemmistökielten toimiston (European Bureau for Lesser-Used Languages, EBLUL) kanssa sekä Mercator-verkoston kanssa on ollut laajaa: nämä tahot ovat hoitaneet jo jonkin aikaa erilaisia vähemmistökieliin ja -kulttuureihin liittyviä asioita. |
| --- | --- |

11.

panee merkille komission rakentavan yhteistyön erilaisten EU:ssa toimivien kielivähemmistöjä tukevien järjestöjen kanssa. Toiminta esimerkiksi kielellistä monimuotoisuutta edistävässä verkossa (NPLD) ja aiemmin, ennen sen lakkauttamista, Euroopan vähemmistökielten toimiston (European Bureau for Lesser-Used Languages, EBLUL) kanssa sekä Mercator-verkoston kanssa on ollut laajaa: nämä tahot ovat hoitaneet jo jonkin aikaa erilaisia vähemmistökieliin ja -kulttuureihin liittyviä asioita.

| 12. | huomauttaa lisäksi, että monista EU-ohjelmista (muutamina esimerkkeinä voidaan mainita Media- ja Kulttuuri-ohjelmat, pk-yrityksille suunnatut toimet, rakennerahastot ja uuden teknologian kehittäminen) rahoitetaan jo nyt toimia kielivähemmistöjen tukemiseksi. Toisinaan toimia toteutetaan laajalla maantieteellisellä alueella, kuten Tonavan strategiassa tai Alppeja koskevassa yleissopimuksessa (jonka yhteyteen kuuluu Alpine Space -ohjelma). |
| --- | --- |

12.

huomauttaa lisäksi, että monista EU-ohjelmista (muutamina esimerkkeinä voidaan mainita Media- ja Kulttuuri-ohjelmat, pk-yrityksille suunnatut toimet, rakennerahastot ja uuden teknologian kehittäminen) rahoitetaan jo nyt toimia kielivähemmistöjen tukemiseksi. Toisinaan toimia toteutetaan laajalla maantieteellisellä alueella, kuten Tonavan strategiassa tai Alppeja koskevassa yleissopimuksessa (jonka yhteyteen kuuluu Alpine Space -ohjelma).

| 13. | ottaa esille kielteisistä seikoista sen, että Euroopan parlamentin vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan kielelliseen monimuotoisuuteen osoitetut varat ovat pienentyneet verrattuna yhteisön kielten määrän lisääntymiseen. |
| --- | --- |

13.

ottaa esille kielteisistä seikoista sen, että Euroopan parlamentin vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan kielelliseen monimuotoisuuteen osoitetut varat ovat pienentyneet verrattuna yhteisön kielten määrän lisääntymiseen.

Tarvittavat toimet

| 14. | toteaa, että AK:lla itsellään on edustajakokouksena perustava rooli, sillä sen puitteissa voidaan koota ja jakaa kaikkien historiallisten kielivähemmistöjen hyödyksi hyviä toimintatapoja, jotka liittyvät vähemmistökielten ja yleisesti eri kielivähemmistöjen kulttuurien – Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ilmentymien – suojeluun ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että AK:lla itsellään on edustajakokouksena perustava rooli, sillä sen puitteissa voidaan koota ja jakaa kaikkien historiallisten kielivähemmistöjen hyödyksi hyviä toimintatapoja, jotka liittyvät vähemmistökielten ja yleisesti eri kielivähemmistöjen kulttuurien – Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ilmentymien – suojeluun ja kehittämiseen.

| 15. | pyytää Euroopan komissiota jatkamaan kielellisen monimuotoisuuden edistämistoimia ja tukemaan eri tavoin kielten, myös alueellisten tai vähemmistökielten, opetusta. |
| --- | --- |

15.

pyytää Euroopan komissiota jatkamaan kielellisen monimuotoisuuden edistämistoimia ja tukemaan eri tavoin kielten, myös alueellisten tai vähemmistökielten, opetusta.

| 16. | kehottaa EU:n viranomaisia edistämään näiden kielten käyttöä EU:n toimielinten ja kansalaisten välisissä suorissa yhteyksissä muun muassa sen osoittamiseksi, että unioni on läheisessä vuorovaikutuksessa historiallisten kielivähemmistöjen kanssa. Tämä koskee erityisesti unionin internetsivuja ja sähköistä viestintää. |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:n viranomaisia edistämään näiden kielten käyttöä EU:n toimielinten ja kansalaisten välisissä suorissa yhteyksissä muun muassa sen osoittamiseksi, että unioni on läheisessä vuorovaikutuksessa historiallisten kielivähemmistöjen kanssa. Tämä koskee erityisesti unionin internetsivuja ja sähköistä viestintää.

| 17. | kannustaa myös paikallis- ja aluedemokratian tasoja järjestämään tiedotuskampanjoita kielivähemmistöjen oikeuksien sekä omien kulttuuriensa rikkauden ja monipuolisuuden tunnetuksi tekemiseksi omassa paikallisyhteisössään ja muualla Euroopassa. |
| --- | --- |

17.

kannustaa myös paikallis- ja aluedemokratian tasoja järjestämään tiedotuskampanjoita kielivähemmistöjen oikeuksien sekä omien kulttuuriensa rikkauden ja monipuolisuuden tunnetuksi tekemiseksi omassa paikallisyhteisössään ja muualla Euroopassa.

| 18. | kehottaa komissiota tukemaan alueellisia ja paikallisia instituutioita koulutuksen kehittämiseksi aineiston ja välineiden avulla. Esimerkkinä voidaan mainita opettajille annettava erityiskoulutus, jossa otetaan huomioon kunkin kieliyhteisön tarpeet. |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota tukemaan alueellisia ja paikallisia instituutioita koulutuksen kehittämiseksi aineiston ja välineiden avulla. Esimerkkinä voidaan mainita opettajille annettava erityiskoulutus, jossa otetaan huomioon kunkin kieliyhteisön tarpeet.

| 19. | suosittaa, että alueelliset tai vähemmistökielet otetaan kaikilta osin huomioon unionin politiikoissa, ohjelmissa ja monialaisissa painopisteissä, erityisesti audiovisuaalipolitiikassa, kaikkia koulutustasoja koskevassa politiikassa, kulttuurin ja kieltenoppimisen alalla sekä alueyhteistyötä, aluekehitystä, matkailua ja nuorisovaihtoa koskevissa politiikoissa. |
| --- | --- |

19.

suosittaa, että alueelliset tai vähemmistökielet otetaan kaikilta osin huomioon unionin politiikoissa, ohjelmissa ja monialaisissa painopisteissä, erityisesti audiovisuaalipolitiikassa, kaikkia koulutustasoja koskevassa politiikassa, kulttuurin ja kieltenoppimisen alalla sekä alueyhteistyötä, aluekehitystä, matkailua ja nuorisovaihtoa koskevissa politiikoissa.

| 20. | ehdottaa komissiolle ja neuvostolle, että alueelliset ja vähemmistökielet otettaisiin asianmukaisella tavalla huomioon tulevalla ohjelmakaudella aluepolitiikassa, seuraavassa tutkimuksen puiteohjelmassa, Kulttuuri-ohjelmassa ja Media-ohjelmassa sekä kaikissa kulttuuri- ja koulutusalan ohjelmissa, erityisesti elinikäisen oppimisen toimintaohjelmassa. Samoin tulee tehdä rakennerahastojen ja digitaalistrategian yhteydessä sekä kaikissa toimissa, jotka liittyvät yksilöiden ja heidän yhteisöjensä arvostuksen lisäämiseen. |
| --- | --- |

20.

ehdottaa komissiolle ja neuvostolle, että alueelliset ja vähemmistökielet otettaisiin asianmukaisella tavalla huomioon tulevalla ohjelmakaudella aluepolitiikassa, seuraavassa tutkimuksen puiteohjelmassa, Kulttuuri-ohjelmassa ja Media-ohjelmassa sekä kaikissa kulttuuri- ja koulutusalan ohjelmissa, erityisesti elinikäisen oppimisen toimintaohjelmassa. Samoin tulee tehdä rakennerahastojen ja digitaalistrategian yhteydessä sekä kaikissa toimissa, jotka liittyvät yksilöiden ja heidän yhteisöjensä arvostuksen lisäämiseen.

| 21. | toteaa, että komissiolla tulisi olla ajoittain tarkistettava kokonaiskehys (siten, että tarkistetaan myös Euromosaic-tutkimukset) erilaisille historiallisten kielivähemmistöjen tukemiseksi toteutettaville toimille. Näin tarjoutuisi myös tilaisuuksia ajatustenvaihtoon ja keskinäisen tuntemuksen parantamiseen kulttuurisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi yhdentyvän Euroopan kokonaiskuvassa niin, että nähdään myös alueellisten ja vähemmistökielten merkittävä osuus Euroopan ”mosaiikissa”. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että komissiolla tulisi olla ajoittain tarkistettava kokonaiskehys (siten, että tarkistetaan myös Euromosaic-tutkimukset) erilaisille historiallisten kielivähemmistöjen tukemiseksi toteutettaville toimille. Näin tarjoutuisi myös tilaisuuksia ajatustenvaihtoon ja keskinäisen tuntemuksen parantamiseen kulttuurisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi yhdentyvän Euroopan kokonaiskuvassa niin, että nähdään myös alueellisten ja vähemmistökielten merkittävä osuus Euroopan ”mosaiikissa”.

| 22. | toivoo lopuksi, että komissiossa ja neuvostossa tiedostettaisiin entistä paremmin sellaisen vahvistetun oikeusperustan tarve, jonka pohjalta voidaan toteuttaa erityistä, asianmukaisesti rahoitettua politiikkaa kielivähemmistöjen hyväksi. |
| --- | --- |

22.

toivoo lopuksi, että komissiossa ja neuvostossa tiedostettaisiin entistä paremmin sellaisen vahvistetun oikeusperustan tarve, jonka pohjalta voidaan toteuttaa erityistä, asianmukaisesti rahoitettua politiikkaa kielivähemmistöjen hyväksi.

| 23. | suosittelee jäsenvaltioille – joilla on merkittävä rooli kielipolitiikan alalla –, että ne tiedostavat alueillaan vallitsevan kielellisen monimuotoisuuden ja kehittävät historiallisia kieliyhteisöjä ymmärtäen, että kulttuuriperinnön ja kaikkien muiden sitä ilmentävien arvojen (historia, kieli ja kulttuuriperintö) tunnustaminen edistää osaltaan rauhanomaista rinnakkaiseloa ja rikastuttaa eurooppalaista identiteettiä. |
| --- | --- |

23.

suosittelee jäsenvaltioille – joilla on merkittävä rooli kielipolitiikan alalla –, että ne tiedostavat alueillaan vallitsevan kielellisen monimuotoisuuden ja kehittävät historiallisia kieliyhteisöjä ymmärtäen, että kulttuuriperinnön ja kaikkien muiden sitä ilmentävien arvojen (historia, kieli ja kulttuuriperintö) tunnustaminen edistää osaltaan rauhanomaista rinnakkaiseloa ja rikastuttaa eurooppalaista identiteettiä.

Bryssel 30. kesäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/34

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”

2011/C 259/07

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa painokkaasti jokaista jäsenvaltiota asettamaan kaikkien Eurooppa 2020 -strategian päätavoitteiden kohdalla kansallisia määrällisiä tavoitteita. Tämä koskee varsinkin niitä päätavoitteita, jotka liittyvät suorasti ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaan”. Tarkoituksena on kasvattaa sitoutumista kansallisiin uudistusohjelmiin, antaa osoitus noudatettavan politiikan kunnianhimoisuudesta ja mahdollistaa politiikan tuloksekkuuden avoin arviointi. |
| --- | --- |

—

kehottaa painokkaasti jokaista jäsenvaltiota asettamaan kaikkien Eurooppa 2020 -strategian päätavoitteiden kohdalla kansallisia määrällisiä tavoitteita. Tämä koskee varsinkin niitä päätavoitteita, jotka liittyvät suorasti ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaan”. Tarkoituksena on kasvattaa sitoutumista kansallisiin uudistusohjelmiin, antaa osoitus noudatettavan politiikan kunnianhimoisuudesta ja mahdollistaa politiikan tuloksekkuuden avoin arviointi.

| — | kannattaa sellaista osaamiseen ja työllisyyteen kohdistuvaa lähestymistapaa, joka (a) rohkaisee paikallisia tai alueellisia kumppaneita suunnittelemaan toimia ja kohdentamaan resursseja paikallisten tai alueellisten työnantajien tarpeiden tyydyttämiseksi sekä keskittymään määrättyihin työvoiman kohderyhmiin ja jossa (b) luodaan kehys palvelujen yhdentämiselle tarjonnan yhteydessä ja räätälöityjen ratkaisujen suunnittelemiselle erityisten paikallisten tai alueellisten ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

—

kannattaa sellaista osaamiseen ja työllisyyteen kohdistuvaa lähestymistapaa, joka (a) rohkaisee paikallisia tai alueellisia kumppaneita suunnittelemaan toimia ja kohdentamaan resursseja paikallisten tai alueellisten työnantajien tarpeiden tyydyttämiseksi sekä keskittymään määrättyihin työvoiman kohderyhmiin ja jossa (b) luodaan kehys palvelujen yhdentämiselle tarjonnan yhteydessä ja räätälöityjen ratkaisujen suunnittelemiselle erityisten paikallisten tai alueellisten ongelmien ratkaisemiseksi.

| — | muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklasta, jossa tarkastellaan alueellista koheesiota, ja korostaa, että alueelliset erot on otettava täysimääräisesti huomioon, sillä Euroopan unionissa on huomattavia eroja, ja alueiden haasteet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi vaihtelevat huomattavasti. Haasteelliset olosuhteet on tuotu selvästi esiin viidennessä kertomuksessa taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta (katso kohta 6 sivuilla 2–3). |
| --- | --- |

—

muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklasta, jossa tarkastellaan alueellista koheesiota, ja korostaa, että alueelliset erot on otettava täysimääräisesti huomioon, sillä Euroopan unionissa on huomattavia eroja, ja alueiden haasteet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi vaihtelevat huomattavasti. Haasteelliset olosuhteet on tuotu selvästi esiin viidennessä kertomuksessa taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta (katso kohta 6 sivuilla 2–3).

| — | kehottaa harkitsemaan entistä paremmin nykyisten kriisiin liittyvien työmarkkinatoimien lopettamisajankohtaa sekä tästä aiheutuvia seurauksia markkinoiden luottamukselle, julkistaloudelle, heikossa asemassa olevien työntekijöiden henkilökohtaisille työllistymisnäkymille sekä pitkäaikaistyöttömyyden yleiselle tasolle. Komitea katsoo, että ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” menestys alkuvaiheessa tai myöhemmin riippuu kriisitoimien tehokkuudesta ja pysyvästä vaikutuksesta autettaessa työmarkkinoita selviytymään talouskriisistä. Lähtökohtana tulee kuitenkin olla kriisiin liittyvien toimenpiteiden nopea loppuunsaattaminen. |
| --- | --- |

—

kehottaa harkitsemaan entistä paremmin nykyisten kriisiin liittyvien työmarkkinatoimien lopettamisajankohtaa sekä tästä aiheutuvia seurauksia markkinoiden luottamukselle, julkistaloudelle, heikossa asemassa olevien työntekijöiden henkilökohtaisille työllistymisnäkymille sekä pitkäaikaistyöttömyyden yleiselle tasolle. Komitea katsoo, että ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” menestys alkuvaiheessa tai myöhemmin riippuu kriisitoimien tehokkuudesta ja pysyvästä vaikutuksesta autettaessa työmarkkinoita selviytymään talouskriisistä. Lähtökohtana tulee kuitenkin olla kriisiin liittyvien toimenpiteiden nopea loppuunsaattaminen.

| Esittelijä | Henk KOOL (NL, PSE), Haagin kaupunginhallituksen jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen
  KOM(2010) 682 lopullinen |

Esittelijä

Henk KOOL (NL, PSE), Haagin kaupunginhallituksen jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen

KOM(2010) 682 lopullinen

I.   POLIITTISEN SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaan” yhtenä Eurooppa 2020 -strategian seitsemästä lippulaivahankkeesta, joiden avulla pyritään älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun. Komitea katsoo, että muut lippulaivahankkeet täydentävät sitä, ja korostaa, että ohjelma voidaan toteuttaa vain soveltamalla yhdenmukaista, monitasoista ja yhdennettyä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaan” yhtenä Eurooppa 2020 -strategian seitsemästä lippulaivahankkeesta, joiden avulla pyritään älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun. Komitea katsoo, että muut lippulaivahankkeet täydentävät sitä, ja korostaa, että ohjelma voidaan toteuttaa vain soveltamalla yhdenmukaista, monitasoista ja yhdennettyä lähestymistapaa.

| 2. | kehottaa painokkaasti jokaista jäsenvaltiota asettamaan kaikkien Eurooppa 2020 -strategian päätavoitteiden kohdalla kansallisia määrällisiä tavoitteita. Tämä koskee varsinkin niitä päätavoitteita, jotka liittyvät suorasti ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaan”. Tarkoituksena on kasvattaa sitoutumista kansallisiin uudistusohjelmiin, antaa osoitus noudatettavan politiikan kunnianhimoisuudesta ja mahdollistaa politiikan tuloksekkuuden avoin arviointi. |
| --- | --- |

2.

kehottaa painokkaasti jokaista jäsenvaltiota asettamaan kaikkien Eurooppa 2020 -strategian päätavoitteiden kohdalla kansallisia määrällisiä tavoitteita. Tämä koskee varsinkin niitä päätavoitteita, jotka liittyvät suorasti ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaan”. Tarkoituksena on kasvattaa sitoutumista kansallisiin uudistusohjelmiin, antaa osoitus noudatettavan politiikan kunnianhimoisuudesta ja mahdollistaa politiikan tuloksekkuuden avoin arviointi.

| 3. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio viittaa lippulaivahankkeessa alueellisiin näkökohtiin, mutta katsoo, että olisi annettava suurempi merkitys paikallis- ja alueviranomaisten ilmeiselle roolille työnantajina, palvelujen tarjoajina ja sääntelijöinä edistettäessä kasvua ja koheesiota sekä koordinoitaessa oppilaitosten, yrittäjyysvirastojen ja yritysten strategisia kumppanuuksia kulloisillakin alueilla. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio viittaa lippulaivahankkeessa alueellisiin näkökohtiin, mutta katsoo, että olisi annettava suurempi merkitys paikallis- ja alueviranomaisten ilmeiselle roolille työnantajina, palvelujen tarjoajina ja sääntelijöinä edistettäessä kasvua ja koheesiota sekä koordinoitaessa oppilaitosten, yrittäjyysvirastojen ja yritysten strategisia kumppanuuksia kulloisillakin alueilla.

| 4. | kannattaa sellaista osaamiseen ja työllisyyteen kohdistuvaa lähestymistapaa, joka (a) rohkaisee paikallisia tai alueellisia kumppaneita suunnittelemaan toimia ja kohdentamaan resursseja paikallisten tai alueellisten työnantajien tarpeiden tyydyttämiseksi sekä keskittymään määrättyihin työvoiman kohderyhmiin ja jossa (b) luodaan kehys palvelujen yhdentämiselle tarjonnan yhteydessä ja räätälöityjen ratkaisujen suunnittelemiselle erityisten paikallisten tai alueellisten ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

4.

kannattaa sellaista osaamiseen ja työllisyyteen kohdistuvaa lähestymistapaa, joka (a) rohkaisee paikallisia tai alueellisia kumppaneita suunnittelemaan toimia ja kohdentamaan resursseja paikallisten tai alueellisten työnantajien tarpeiden tyydyttämiseksi sekä keskittymään määrättyihin työvoiman kohderyhmiin ja jossa (b) luodaan kehys palvelujen yhdentämiselle tarjonnan yhteydessä ja räätälöityjen ratkaisujen suunnittelemiselle erityisten paikallisten tai alueellisten ongelmien ratkaisemiseksi.

| 5. | katsoo lisäksi, että lippulaivahankkeessa tehdään useita toimintaehdotuksia, jotka hyötyisivät vahvemmasta paikallis- ja alueulottuvuudesta, ja kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita tukemaan seuraavia toimia: paikalliset osaamisstrategiat; valtiotasoa alempien hallintotasojen rooli EU:n osaamispanoraamassa; paikallistason toimet vaikeasti työllistyvien, esimerkiksi maahanmuuttajien, integroimiseksi työvoimaan; koulun keskeyttämiseen puuttuvat paikallistason toimet, aikuisten luku-, kirjoitus- ja laskutaito sekä elinikäisen oppimisen strategiat; työpaikkojen luomisen mahdollistavat olosuhteet; työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu paikallis- ja aluetasolla työ- ja työllisyyspolitiikasta; tulevaisuuden työpaikkoihin valmistavat alueelliset huippuyksiköt; toimet työntekijöiden tarjonnan varmistamiseksi tulevaisuudessa terveysalan kaltaisilla avainaloilla. |
| --- | --- |

5.

katsoo lisäksi, että lippulaivahankkeessa tehdään useita toimintaehdotuksia, jotka hyötyisivät vahvemmasta paikallis- ja alueulottuvuudesta, ja kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita tukemaan seuraavia toimia: paikalliset osaamisstrategiat; valtiotasoa alempien hallintotasojen rooli EU:n osaamispanoraamassa; paikallistason toimet vaikeasti työllistyvien, esimerkiksi maahanmuuttajien, integroimiseksi työvoimaan; koulun keskeyttämiseen puuttuvat paikallistason toimet, aikuisten luku-, kirjoitus- ja laskutaito sekä elinikäisen oppimisen strategiat; työpaikkojen luomisen mahdollistavat olosuhteet; työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu paikallis- ja aluetasolla työ- ja työllisyyspolitiikasta; tulevaisuuden työpaikkoihin valmistavat alueelliset huippuyksiköt; toimet työntekijöiden tarjonnan varmistamiseksi tulevaisuudessa terveysalan kaltaisilla avainaloilla.

| 6. | muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklasta, jossa tarkastellaan alueellista koheesiota, ja korostaa, että alueelliset erot on otettava täysimääräisesti huomioon, sillä Euroopan unionissa on huomattavia eroja, ja alueiden haasteet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi vaihtelevat huomattavasti. Haasteelliset olosuhteet on tuotu selvästi esiin viidennessä kertomuksessa taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta (1). Niihin lukeutuvat erityisesti seuraavat seikat:






  a) | Harvempi kuin yksi kolmesta alueesta on yltänyt 75 prosentin työllisyysasteeseen, ja lähes yhdellä alueella viidestä työllisyysaste jää alle 65 prosenttiin. |
| --- | --- | --- |

6.

muistuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklasta, jossa tarkastellaan alueellista koheesiota, ja korostaa, että alueelliset erot on otettava täysimääräisesti huomioon, sillä Euroopan unionissa on huomattavia eroja, ja alueiden haasteet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi vaihtelevat huomattavasti. Haasteelliset olosuhteet on tuotu selvästi esiin viidennessä kertomuksessa taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta (1). Niihin lukeutuvat erityisesti seuraavat seikat:

a)

Harvempi kuin yksi kolmesta alueesta on yltänyt 75 prosentin työllisyysasteeseen, ja lähes yhdellä alueella viidestä työllisyysaste jää alle 65 prosenttiin.

| b) | Alueista yli 20 prosenttia on sellaisia, joilla 40 prosentilla väestöstä tai sitä useammilla on alhainen koulutustaso. |
| --- | --- |

b)

Alueista yli 20 prosenttia on sellaisia, joilla 40 prosentilla väestöstä tai sitä useammilla on alhainen koulutustaso.

| c) | Alle yksi kuudesta alueesta on saavuttanut korkeakoulutusta koskevan tavoitteen. |
| --- | --- |

c)

Alle yksi kuudesta alueesta on saavuttanut korkeakoulutusta koskevan tavoitteen.

| d) | Elinikäisen oppimisen kohdalla osallistumisasteissa esiintyy merkittävästi eroavuutta: yli 22 prosentilla alueista osallistumisaste on hyvin alhainen, 5 prosenttia tai vähemmän. |
| --- | --- |

d)

Elinikäisen oppimisen kohdalla osallistumisasteissa esiintyy merkittävästi eroavuutta: yli 22 prosentilla alueista osallistumisaste on hyvin alhainen, 5 prosenttia tai vähemmän.

| e) | Väestön ikääntyminen on nopeaa ja väestöllinen huoltosuhde vinoutuu. |
| --- | --- |

e)

Väestön ikääntyminen on nopeaa ja väestöllinen huoltosuhde vinoutuu.

| 7. | korostaa sellaisten politiikkojen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia joillekin alueille, joilla pyritään saamaan aikaan EU:n laajuisia kokonaisparannuksia tai toteuttamaan jäsenvaltioiden tavoitteita siten, että kiinnitetään vain vähän tai ei ollenkaan huomiota alueelliseen ulottuvuuteen, ja kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon tällaisen lähestymistavan seuraukset etenkin alueilla, joilla on vakavia rakenteellisia heikkouksia. |
| --- | --- |

7.

korostaa sellaisten politiikkojen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia joillekin alueille, joilla pyritään saamaan aikaan EU:n laajuisia kokonaisparannuksia tai toteuttamaan jäsenvaltioiden tavoitteita siten, että kiinnitetään vain vähän tai ei ollenkaan huomiota alueelliseen ulottuvuuteen, ja kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon tällaisen lähestymistavan seuraukset etenkin alueilla, joilla on vakavia rakenteellisia heikkouksia.

| 8. | huomauttaa, että elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen osallistumisasteissa Euroopan unionissa esiintyy tavattoman suurta alueellista eroavuutta, ja on huolestunut siitä, että vaikka asiassa on vuosien mittaan asetettu lukemattomia tavoitteita, päämääräksi otettu muista jälkeen jääneiden jäsenvaltioiden ja alueiden tuominen EU:n keskitasolle on jäänyt valtaosin saavuttamatta. |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen osallistumisasteissa Euroopan unionissa esiintyy tavattoman suurta alueellista eroavuutta, ja on huolestunut siitä, että vaikka asiassa on vuosien mittaan asetettu lukemattomia tavoitteita, päämääräksi otettu muista jälkeen jääneiden jäsenvaltioiden ja alueiden tuominen EU:n keskitasolle on jäänyt valtaosin saavuttamatta.

| 9. | pitää valitettavana, että uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaa koskevan lippulaivahankkeen esittelyyn ei ole liitetty arviota ehdotettujen toimien talousarviovaikutuksista. |
| --- | --- |

9.

pitää valitettavana, että uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaa koskevan lippulaivahankkeen esittelyyn ei ole liitetty arviota ehdotettujen toimien talousarviovaikutuksista.

| 10. | kehottaa harkitsemaan entistä paremmin nykyisten kriisiin liittyvien työmarkkinatoimien lopettamisajankohtaa sekä tästä aiheutuvia seurauksia markkinoiden luottamukselle, julkistaloudelle, heikossa asemassa olevien työntekijöiden henkilökohtaisille työllistymisnäkymille sekä pitkäaikaistyöttömyyden yleiselle tasolle. Komitea katsoo, että ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” menestys alkuvaiheessa tai myöhemmin riippuu kriisitoimien tehokkuudesta ja pysyvästä vaikutuksesta autettaessa työmarkkinoita selviytymään talouskriisistä. Lähtökohtana tulee kuitenkin olla kriisiin liittyvien toimenpiteiden nopea loppuunsaattaminen. |
| --- | --- |

10.

kehottaa harkitsemaan entistä paremmin nykyisten kriisiin liittyvien työmarkkinatoimien lopettamisajankohtaa sekä tästä aiheutuvia seurauksia markkinoiden luottamukselle, julkistaloudelle, heikossa asemassa olevien työntekijöiden henkilökohtaisille työllistymisnäkymille sekä pitkäaikaistyöttömyyden yleiselle tasolle. Komitea katsoo, että ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” menestys alkuvaiheessa tai myöhemmin riippuu kriisitoimien tehokkuudesta ja pysyvästä vaikutuksesta autettaessa työmarkkinoita selviytymään talouskriisistä. Lähtökohtana tulee kuitenkin olla kriisiin liittyvien toimenpiteiden nopea loppuunsaattaminen.

| 11. | kehottaa määrittämään sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla mekanismit, joiden avulla koordinoidaan toimintaa ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” ja muiden lippulaivahankkeiden, eritoten ”Nuoret liikkeellä” -lippulaivahankkeen ja ”Euroopan köyhyydentorjuntafoorumi” -lippulaivahankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

11.

kehottaa määrittämään sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla mekanismit, joiden avulla koordinoidaan toimintaa ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” ja muiden lippulaivahankkeiden, eritoten ”Nuoret liikkeellä” -lippulaivahankkeen ja ”Euroopan köyhyydentorjuntafoorumi” -lippulaivahankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Joustoturvan vauhdittaminen

| 12. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission toteamukseen, että väljillä työmarkkinoilla rakennetyöttömyyden ollessa korkea pelkästään työn tarjontaan liittyvät toimet eivät riitä ratkaisemaan työttömyysongelmaa ja että toimia on täydennettävä toimenpitein, joissa keskitytään työn kysynnän kannustamiseen. Komitea kehottaa kuitenkin tasapainottamaan nykyistä enemmän näitä kahta poliittista linjausta. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission toteamukseen, että väljillä työmarkkinoilla rakennetyöttömyyden ollessa korkea pelkästään työn tarjontaan liittyvät toimet eivät riitä ratkaisemaan työttömyysongelmaa ja että toimia on täydennettävä toimenpitein, joissa keskitytään työn kysynnän kannustamiseen. Komitea kehottaa kuitenkin tasapainottamaan nykyistä enemmän näitä kahta poliittista linjausta.

| 13. | panee merkille, että joustoturvaan liittyviä jäsenvaltioiden järjestelyjä on vahvistettava ja mukautettava ne uuteen yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaympäristöön, ja pitää neuvoston paneutumista joustoturvan suuntaviivoihin tervetulleena. Komitea muistuttaa komissiota siitä, että työmarkkinaosapuolet tulee aina kutsua mukaan pohdintoihin, kun harkitaan muutoksia, joilla voi olla vaikutuksia työmarkkinoihin, ja kehottaa komissiota tuomaan esiin nykyistä yksityiskohtaisemmin vaikutukset, joita toistaiseksi voimassa oleviin sopimusjärjestelyihin ehdotetut muutokset aiheuttavat työpaikkojen turvallisuuteen, työhön liittyviin nykyisiin oikeuksiin, työaikaan ja työn organisointimuotoihin. |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että joustoturvaan liittyviä jäsenvaltioiden järjestelyjä on vahvistettava ja mukautettava ne uuteen yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaympäristöön, ja pitää neuvoston paneutumista joustoturvan suuntaviivoihin tervetulleena. Komitea muistuttaa komissiota siitä, että työmarkkinaosapuolet tulee aina kutsua mukaan pohdintoihin, kun harkitaan muutoksia, joilla voi olla vaikutuksia työmarkkinoihin, ja kehottaa komissiota tuomaan esiin nykyistä yksityiskohtaisemmin vaikutukset, joita toistaiseksi voimassa oleviin sopimusjärjestelyihin ehdotetut muutokset aiheuttavat työpaikkojen turvallisuuteen, työhön liittyviin nykyisiin oikeuksiin, työaikaan ja työn organisointimuotoihin.

| 14. | muistuttaa, että Euroopan unioni on aiempien EU:n direktiivien avulla edistänyt jäsenvaltioiden työlainsäädäntöihin tehtyjä asteittaisia muutoksia, ja korostaa, että on tärkeää pitää kiinni kyseisistä vaatimuksista. Komitean mielestä on kuitenkin jatkettava ponnisteluita ja edistettävä rakennemuutosta sosiaalisen vakauden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että Euroopan unioni on aiempien EU:n direktiivien avulla edistänyt jäsenvaltioiden työlainsäädäntöihin tehtyjä asteittaisia muutoksia, ja korostaa, että on tärkeää pitää kiinni kyseisistä vaatimuksista. Komitean mielestä on kuitenkin jatkettava ponnisteluita ja edistettävä rakennemuutosta sosiaalisen vakauden lisäämiseksi.

| 15. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio korostaa pk-yritysten ratkaisevaa roolia työpaikkojen luomisessa ja talouden kilpailukyvyn turvaamisessa, ja muistuttaa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta (Small Business Act) laatimassaan lausunnossa (2) antamistaan suosituksista, erityisistä niistä, jotka koskevat rahoitusmahdollisuuksien parantamista ja ”pienet ensin” -periaatteen soveltamista. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio korostaa pk-yritysten ratkaisevaa roolia työpaikkojen luomisessa ja talouden kilpailukyvyn turvaamisessa, ja muistuttaa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta (Small Business Act) laatimassaan lausunnossa (2) antamistaan suosituksista, erityisistä niistä, jotka koskevat rahoitusmahdollisuuksien parantamista ja ”pienet ensin” -periaatteen soveltamista.

| 16. | muistuttaa useiden nykyisten EU:n työllisyysdirektiivien epätasaisesta etenemisestä ja erilaisesta tulkinnasta jäsenvaltioissa, kun direktiivejä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, mistä seuraa, ettei ole olemassa yksiä EU:n työmarkkinoita eikä tasapuolista toimintaympäristöä. Komitea toteaa kuitenkin samalla, että komission oikeus saada jäsenvaltioista palautetta EU-lainsäädännön soveltamisesta jäsenvaltioiden käytäntöihin takaa sen, että maakohtaiset poikkeamat pysyvät hyväksyttävän rajoissa. Jotta saataisiin käsitys siitä, miten suuria erot voivat olla, komitea ehdottaa, että toteutetaan vertailuanalyysi eräiden direktiivien soveltamisesta jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa useiden nykyisten EU:n työllisyysdirektiivien epätasaisesta etenemisestä ja erilaisesta tulkinnasta jäsenvaltioissa, kun direktiivejä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, mistä seuraa, ettei ole olemassa yksiä EU:n työmarkkinoita eikä tasapuolista toimintaympäristöä. Komitea toteaa kuitenkin samalla, että komission oikeus saada jäsenvaltioista palautetta EU-lainsäädännön soveltamisesta jäsenvaltioiden käytäntöihin takaa sen, että maakohtaiset poikkeamat pysyvät hyväksyttävän rajoissa. Jotta saataisiin käsitys siitä, miten suuria erot voivat olla, komitea ehdottaa, että toteutetaan vertailuanalyysi eräiden direktiivien soveltamisesta jäsenvaltioissa.

Oikeiden taitojen tarjoaminen työllistymistä varten

| 17. | panee merkille Euroopan komission esittämän lyhyen ja ytimekkään arvion työmarkkinoiden keskeisistä haasteista Euroopan unionissa. Komitea yhtyy näkemykseen, jonka mukaan esiintyy puutetta asianmukaisesta osaamisesta tulevia työmarkkinatarpeita ajatellen, että tietyntasoisten taitojen osalta koulutusmahdollisuuksien kysyntä ja tarjonta on riittämätöntä ja että siirtotyöläisten osaaminen ja kokemus edellyttävät parempaa yhteensovittamista ja hallinnointia. |
| --- | --- |

17.

panee merkille Euroopan komission esittämän lyhyen ja ytimekkään arvion työmarkkinoiden keskeisistä haasteista Euroopan unionissa. Komitea yhtyy näkemykseen, jonka mukaan esiintyy puutetta asianmukaisesta osaamisesta tulevia työmarkkinatarpeita ajatellen, että tietyntasoisten taitojen osalta koulutusmahdollisuuksien kysyntä ja tarjonta on riittämätöntä ja että siirtotyöläisten osaaminen ja kokemus edellyttävät parempaa yhteensovittamista ja hallinnointia.

| 18. | varoittaa kuitenkin siitä, että Euroopan komissio tulkitsee tällä hetkellä liian kapeasti osaamiseen liittyvää ongelmaa ja vaikuttaa aliarvioivan haasteet, jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: alakohtaisesti muuttuvan talouselämän hallinnointi ja tästä johtuvat vaikutukset iän, sukupuolen ja vammaisten henkilöiden osalta, todistuksen myöntäminen aiemmasta kokemuksesta, osaamisen virallistaminen kasvavilla perusammattialoilla, kuten terveydenhoitoalan avustavissa tehtävissä, iäkkäiden työntekijöiden kasvavan osuuden tunnustaminen ja heidän täydennyskoulutukseensa liittyvät seikat, kolmansien maiden kansalaisten työttömyysasteen hallinnointi, sillä se on EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten työttömyysastetta kaksi kertaa korkeampi, sekä tarve tunnustaa, että on laadittava erityinen toimenpidepaketti niiden yhä runsaslukuisempien nuorten määrän supistamiseksi, jotka eivät ole koulutuksessa, työelämässä tai harjoittelussa. |
| --- | --- |

18.

varoittaa kuitenkin siitä, että Euroopan komissio tulkitsee tällä hetkellä liian kapeasti osaamiseen liittyvää ongelmaa ja vaikuttaa aliarvioivan haasteet, jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: alakohtaisesti muuttuvan talouselämän hallinnointi ja tästä johtuvat vaikutukset iän, sukupuolen ja vammaisten henkilöiden osalta, todistuksen myöntäminen aiemmasta kokemuksesta, osaamisen virallistaminen kasvavilla perusammattialoilla, kuten terveydenhoitoalan avustavissa tehtävissä, iäkkäiden työntekijöiden kasvavan osuuden tunnustaminen ja heidän täydennyskoulutukseensa liittyvät seikat, kolmansien maiden kansalaisten työttömyysasteen hallinnointi, sillä se on EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten työttömyysastetta kaksi kertaa korkeampi, sekä tarve tunnustaa, että on laadittava erityinen toimenpidepaketti niiden yhä runsaslukuisempien nuorten määrän supistamiseksi, jotka eivät ole koulutuksessa, työelämässä tai harjoittelussa.

| 19. | katsoo, että Euroopan komission tulisi kiinnittää nykyistä suurempaa huomiota tarpeeseen lokalisoida entistä enemmän palvelutarjontaa ja strategista suunnittelua, kun ajatellaan työmarkkinoiden profilointia, ennakointia ja elinkeinopolitiikan muotoilua sekä entistä suurempaa yksilöllistämistä muotoiltaessa ja suunniteltaessa suoria toimia paikallisten työnantajien, työmarkkinaosapuolten ja työllisyyspalvelujen kanssa, jotta yrityksille annetaan tukea ja jotta tunnistetaan ajoissa ja ennakoivasti sulkemisuhan alaisissa yrityksissä toimivien työntekijöiden koulutustarpeet. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että Euroopan komission tulisi kiinnittää nykyistä suurempaa huomiota tarpeeseen lokalisoida entistä enemmän palvelutarjontaa ja strategista suunnittelua, kun ajatellaan työmarkkinoiden profilointia, ennakointia ja elinkeinopolitiikan muotoilua sekä entistä suurempaa yksilöllistämistä muotoiltaessa ja suunniteltaessa suoria toimia paikallisten työnantajien, työmarkkinaosapuolten ja työllisyyspalvelujen kanssa, jotta yrityksille annetaan tukea ja jotta tunnistetaan ajoissa ja ennakoivasti sulkemisuhan alaisissa yrityksissä toimivien työntekijöiden koulutustarpeet.

| 20. | kannattaa suunnitelmaa EU:n osaamispanoraamasta, jotta parannetaan avoimuutta työnhakijoiden, työntekijöiden sekä yritysten ja/tai julkisten elinten kannalta, mutta katsoo, että välinettä on lokalisoitava nykyistä enemmän, jotta sen avulla voidaan täydentää etenkin erittäin keskitetysti hallinnoiduissa jäsenvaltioissa koottua tietoa. Jäsenvaltiotasoa alemmilla hallintotasoilla saadaan tarkinta ja ajantasaisinta tietoa alueellisista työmarkkinoista, ja paikallis- ja alueviranomaisilla voi kyseisillä hallintotasoilla olla merkittävä rooli kartoitettaessa osaamisen yhdistelmiä, tarjottaessa asianmukaisia uudelleenkoulutus- ja ammattikoulutusohjelmia ja kannustettaessa sijoituksia vastauksena paikalliseen kysyntään. |
| --- | --- |

20.

kannattaa suunnitelmaa EU:n osaamispanoraamasta, jotta parannetaan avoimuutta työnhakijoiden, työntekijöiden sekä yritysten ja/tai julkisten elinten kannalta, mutta katsoo, että välinettä on lokalisoitava nykyistä enemmän, jotta sen avulla voidaan täydentää etenkin erittäin keskitetysti hallinnoiduissa jäsenvaltioissa koottua tietoa. Jäsenvaltiotasoa alemmilla hallintotasoilla saadaan tarkinta ja ajantasaisinta tietoa alueellisista työmarkkinoista, ja paikallis- ja alueviranomaisilla voi kyseisillä hallintotasoilla olla merkittävä rooli kartoitettaessa osaamisen yhdistelmiä, tarjottaessa asianmukaisia uudelleenkoulutus- ja ammattikoulutusohjelmia ja kannustettaessa sijoituksia vastauksena paikalliseen kysyntään.

| 21. | kannattaa yritysmaailman ja korkeakoululaitoksen yhdyssiteiden lujittamista ja eritoten opintosuorituksiksi laskettavien työjaksojen sisällyttämistä korkeakoulujen kaikkiin opinto-ohjelmiin, jotta vahvistetaan loppututkinnon suorittaneiden teknisiä, liiketoiminnallisia ja ”pehmeitä” taitoja ja parannetaan heidän työllistettävyyttään nykyajan työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

21.

kannattaa yritysmaailman ja korkeakoululaitoksen yhdyssiteiden lujittamista ja eritoten opintosuorituksiksi laskettavien työjaksojen sisällyttämistä korkeakoulujen kaikkiin opinto-ohjelmiin, jotta vahvistetaan loppututkinnon suorittaneiden teknisiä, liiketoiminnallisia ja ”pehmeitä” taitoja ja parannetaan heidän työllistettävyyttään nykyajan työmarkkinoilla.

| 22. | katsoo, että digitaalisen lukutaidon ja digitaalisen perusosaamisen pitää olla yksi tulevan taitotarpeen ennakoinnin ja osaamistason ja -tarpeen kartoituksen keskeisistä komponenteista ja että tieto- ja viestintätekniikan (TVT) infrastruktuurit tarvitsevat rinnalleen tarkoituksenmukaisia järjestelmiä työvoiman digitaalisten taitojen parantamiseksi varsinkin vaatimattomalla osaamistasolla varustettujen, heikossa asemassa olevien väestöryhmien sekä työttömien kohdalla. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että digitaalisen lukutaidon ja digitaalisen perusosaamisen pitää olla yksi tulevan taitotarpeen ennakoinnin ja osaamistason ja -tarpeen kartoituksen keskeisistä komponenteista ja että tieto- ja viestintätekniikan (TVT) infrastruktuurit tarvitsevat rinnalleen tarkoituksenmukaisia järjestelmiä työvoiman digitaalisten taitojen parantamiseksi varsinkin vaatimattomalla osaamistasolla varustettujen, heikossa asemassa olevien väestöryhmien sekä työttömien kohdalla.

| 23. | ehdottaa ottaen huomioon, että vuosi 2011 on Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi, että ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa” tulee ottaa lukuun vapaaehtoistyön arvo ihmisen taitojen laajentamisessa. Komitea edellyttää lisäksi, että nykyiset vapaaehtoistyön avulla hankittujen taitojen, tietämyksen ja kokemuksen tunnustamista varten laaditut varmentamisjärjestelmät kytketään Europass-ansioluettelojärjestelmään, jolloin EU:n laajuinen vapaaehtoistyön avulla hankitun asiaankuuluvan kokemuksen ja työllistettävyyden tunnustaminen helpottuu. |
| --- | --- |

23.

ehdottaa ottaen huomioon, että vuosi 2011 on Euroopan vapaaehtoistyön teemavuosi, että ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa” tulee ottaa lukuun vapaaehtoistyön arvo ihmisen taitojen laajentamisessa. Komitea edellyttää lisäksi, että nykyiset vapaaehtoistyön avulla hankittujen taitojen, tietämyksen ja kokemuksen tunnustamista varten laaditut varmentamisjärjestelmät kytketään Europass-ansioluettelojärjestelmään, jolloin EU:n laajuinen vapaaehtoistyön avulla hankitun asiaankuuluvan kokemuksen ja työllistettävyyden tunnustaminen helpottuu.

| 24. | katsoo, että monet paikallis- ja alueviranomaisten nykyiset palvelut tarjoavat jo nyt etenkin pk-yrityksille mentorointia ja neuvontaa, kannustimia ja tukea ja että kyseisille palveluille tulisi antaa tunnustusta ja että niiden roolia osarahoittajina sekä korkeakoulujen ja yritysmaailman yhteyksien helpottajina tulisi korostaa ja tukea edelleen. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että monet paikallis- ja alueviranomaisten nykyiset palvelut tarjoavat jo nyt etenkin pk-yrityksille mentorointia ja neuvontaa, kannustimia ja tukea ja että kyseisille palveluille tulisi antaa tunnustusta ja että niiden roolia osarahoittajina sekä korkeakoulujen ja yritysmaailman yhteyksien helpottajina tulisi korostaa ja tukea edelleen.

EU:n toimintasuunnitelma työvoiman liikkuvuuden edistämiseksi

| 25. | panee merkille, että vain 15 prosenttia liikkuvuudesta työmarkkinoilla perustuu EU:n sisäiseen rajatylittävään liikkuvuuteen ja että kolmansista maista tulevien työikäisten maahanmuuttajien osuus on muista jäsenvaltioista tulevien muuttajien osuutta kaksi kertaa korkeampi. Komitea katsoo, että kolmansien maiden kansalaisten osaamisprofiilin kartoittaminen Euroopan komission ehdotuksen mukaisesti on kannatettavaa, ja tähdentää, että ehdotuksessa olisi korostettava sosiaalista ja taloudellista integroitumista ja otettava mukaan kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset. Mikäli kartoittaminen toteutetaan, on kuitenkin noudatettava suurta varovaisuutta ja kiinnitettävä huomiota henkilökohtaiseen loukkaamattomuuteen. |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että vain 15 prosenttia liikkuvuudesta työmarkkinoilla perustuu EU:n sisäiseen rajatylittävään liikkuvuuteen ja että kolmansista maista tulevien työikäisten maahanmuuttajien osuus on muista jäsenvaltioista tulevien muuttajien osuutta kaksi kertaa korkeampi. Komitea katsoo, että kolmansien maiden kansalaisten osaamisprofiilin kartoittaminen Euroopan komission ehdotuksen mukaisesti on kannatettavaa, ja tähdentää, että ehdotuksessa olisi korostettava sosiaalista ja taloudellista integroitumista ja otettava mukaan kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset. Mikäli kartoittaminen toteutetaan, on kuitenkin noudatettava suurta varovaisuutta ja kiinnitettävä huomiota henkilökohtaiseen loukkaamattomuuteen.

| 26. | toteaa, että Euroopan komissio tukee työvoiman liikkuvuutta alueiden välisten markkinoiden epätasapainoisuuksien mukauttamismekanismina, mutta panee merkille, että asialla on vaikutusta alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatteeseen. Komitea kehottaa ottamaan nykyistä enemmän huomioon ”aivoviennin” sekä työvoiman liikkuvuuden erilaiset vaikutukset sekä lähtö- että vastaanottoalueilla, koska tällaiseen politiikkaan liittyy riski, että lyhytaikaiset edut EU:n kokonaistyöllisyysasteissa aiheuttavat pidempikestoisia kustannuksia tietyillä syrjäisillä alueilla. Komitea kehottaa myös käymään jäsenvaltioiden ja niiden alueiden kesken laaja-alaista keskustelua muuttoilmiöstä saaduista kokemuksista sekä vaikutuksista yksittäisten alueiden kasvumahdollisuuksiin pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että Euroopan komissio tukee työvoiman liikkuvuutta alueiden välisten markkinoiden epätasapainoisuuksien mukauttamismekanismina, mutta panee merkille, että asialla on vaikutusta alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatteeseen. Komitea kehottaa ottamaan nykyistä enemmän huomioon ”aivoviennin” sekä työvoiman liikkuvuuden erilaiset vaikutukset sekä lähtö- että vastaanottoalueilla, koska tällaiseen politiikkaan liittyy riski, että lyhytaikaiset edut EU:n kokonaistyöllisyysasteissa aiheuttavat pidempikestoisia kustannuksia tietyillä syrjäisillä alueilla. Komitea kehottaa myös käymään jäsenvaltioiden ja niiden alueiden kesken laaja-alaista keskustelua muuttoilmiöstä saaduista kokemuksista sekä vaikutuksista yksittäisten alueiden kasvumahdollisuuksiin pitkällä aikavälillä.

Työn laadun ja työolojen parantaminen

| 27. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen toteuttaa laaja-alainen arviointitutkimus työn laatua ja työoloja koskevasta nykyisestä lainsäädännöstä, mutta kehottaa Euroopan komissiota ottamaan pohdinnoissaan huomioon EU:n direktiivien tähänastisen epätasaisen täytäntöönpanon jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

27.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen toteuttaa laaja-alainen arviointitutkimus työn laatua ja työoloja koskevasta nykyisestä lainsäädännöstä, mutta kehottaa Euroopan komissiota ottamaan pohdinnoissaan huomioon EU:n direktiivien tähänastisen epätasaisen täytäntöönpanon jäsenvaltioissa.

| 28. | korostaa nykyisiä merkittäviä rationalisointi- ja budjettien tiukentamisohjelmia paikallis- ja aluetasolla useissa EU:n jäsenvaltioissa ja tuo esiin mahdollisia viranomaisten vaikeuksia hallinnoida niitä työntekijöiden kohteluun liittyvän asteittaisen ohjelman ohella. Pyrkiessään säilyttämään keskeisten palvelujen tason entistä niukemmin taloudellisin ja henkilöresurssein paikallis- ja alueviranomaiset saattavat huolestuttavalla tavalla kohdata vaikeuksia soveltaessaan työaikadirektiiviä. Pelkästään tuottavuuden lisäämisellä ei luultavasti pystytä saavuttamaan määrällisiä palvelutavoitteita, ja entistä vähäisempään joukkoon työntekijöitä kohdistuu väistämättä paineita työskennellä entistä pidempiä päiviä. Kun realistiset tuotannon parantamistoimet on toteutettu, voidaan saavuttaa henkilömäärän vähentämisen ja niiden palvelujen määrän välinen tasapaino, jotka kyetään tarjoamaan. Paikallis- ja alueviranomaisia on autettava antamaan esimerkki työlainsäädännön noudattamisesta, ja niitä kehotetaan asettamaan realistiset tavoitteet palvelujen tarjonnalle. |
| --- | --- |

28.

korostaa nykyisiä merkittäviä rationalisointi- ja budjettien tiukentamisohjelmia paikallis- ja aluetasolla useissa EU:n jäsenvaltioissa ja tuo esiin mahdollisia viranomaisten vaikeuksia hallinnoida niitä työntekijöiden kohteluun liittyvän asteittaisen ohjelman ohella. Pyrkiessään säilyttämään keskeisten palvelujen tason entistä niukemmin taloudellisin ja henkilöresurssein paikallis- ja alueviranomaiset saattavat huolestuttavalla tavalla kohdata vaikeuksia soveltaessaan työaikadirektiiviä. Pelkästään tuottavuuden lisäämisellä ei luultavasti pystytä saavuttamaan määrällisiä palvelutavoitteita, ja entistä vähäisempään joukkoon työntekijöitä kohdistuu väistämättä paineita työskennellä entistä pidempiä päiviä. Kun realistiset tuotannon parantamistoimet on toteutettu, voidaan saavuttaa henkilömäärän vähentämisen ja niiden palvelujen määrän välinen tasapaino, jotka kyetään tarjoamaan. Paikallis- ja alueviranomaisia on autettava antamaan esimerkki työlainsäädännön noudattamisesta, ja niitä kehotetaan asettamaan realistiset tavoitteet palvelujen tarjonnalle.

| 29. | toteaa, että jäsenvaltiot valvovat tällaisen suojelevan lainsäädännön täytäntöönpanoa, mutta ehdottaa, että EU voisi laatia tiedon keruu- ja levittämisvälineen etenkin kun ajatellaan terveyttä ja turvallisuutta koskevien sääntöjen soveltamista. Tällainen terveyden ja turvallisuuden seuranta mahdollistaisi tiedonvaihdon täytäntöönpanon puutteista jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että jäsenvaltiot valvovat tällaisen suojelevan lainsäädännön täytäntöönpanoa, mutta ehdottaa, että EU voisi laatia tiedon keruu- ja levittämisvälineen etenkin kun ajatellaan terveyttä ja turvallisuutta koskevien sääntöjen soveltamista. Tällainen terveyden ja turvallisuuden seuranta mahdollistaisi tiedonvaihdon täytäntöönpanon puutteista jäsenvaltioissa.

| 30. | toteaa, että ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa” viitataan työssäkäyvien köyhyyteen muttei siinä valitettavasti tehdä mitään nimenomaisia työelämän laatua, pysyviä työpaikkoja ja riittäviä tuloja koskevia ehdotuksia, joilla puututtaisiin suoraan tähän itsepintaiseen ongelmaan. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa” viitataan työssäkäyvien köyhyyteen muttei siinä valitettavasti tehdä mitään nimenomaisia työelämän laatua, pysyviä työpaikkoja ja riittäviä tuloja koskevia ehdotuksia, joilla puututtaisiin suoraan tähän itsepintaiseen ongelmaan.

Työpaikkojen luomisen tukeminen

| 31. | kannattaa ajatusta siitä, että pk-yritykset ovat työllisyyden tulevan kasvun moottori ja että EU:n taloudessa tarvitaan entistä enemmän yritystoimintaa, jotta voidaan tukea kasvavaa työikäistä väestöä ja irtautua ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyvästä huomattavasta riippuvuudesta tietyillä alueilla. Komitea kehottaa kuitenkin noudattamaan laaja-alaisempaa lähestymistapaa yrittäjäkoulutuksessa sekä mukauduttaessa talouden uuteen alakohtaiseen muotoutumiseen. Koulutusjärjestelmissä on painotettava yrittäjyyttä entistä enemmän, mutta tämä on myös otettava huomioon sekä julkisella että yksityisellä sektorilla toimivien iäkkäämpien työntekijöiden koulutuksessa ja uudelleenpätevöittämisessä, jotta kannustetaan nykyistä laajempaan innovointiin olemassa olevissa työpaikoissa. |
| --- | --- |

31.

kannattaa ajatusta siitä, että pk-yritykset ovat työllisyyden tulevan kasvun moottori ja että EU:n taloudessa tarvitaan entistä enemmän yritystoimintaa, jotta voidaan tukea kasvavaa työikäistä väestöä ja irtautua ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyvästä huomattavasta riippuvuudesta tietyillä alueilla. Komitea kehottaa kuitenkin noudattamaan laaja-alaisempaa lähestymistapaa yrittäjäkoulutuksessa sekä mukauduttaessa talouden uuteen alakohtaiseen muotoutumiseen. Koulutusjärjestelmissä on painotettava yrittäjyyttä entistä enemmän, mutta tämä on myös otettava huomioon sekä julkisella että yksityisellä sektorilla toimivien iäkkäämpien työntekijöiden koulutuksessa ja uudelleenpätevöittämisessä, jotta kannustetaan nykyistä laajempaan innovointiin olemassa olevissa työpaikoissa.

| 32. | suhtautuu myönteisesti ”pienet ensin” -periaatteen painottamiseen, ja sitä tulisi soveltaa kaikissa lippulaivahankkeen pilareissa. Komitea korostaa, ettei tukea tulisi omistaa pelkästään aloitteleville yrityksille, uusille pk-yrityksille ja huipputeknologian yrityksille vaan myös kehitys- ja uudelleenjärjestelyvaiheessa oleville yrityksille, jotta kyetään varmistamaan kaikenkaltaisten yritysten ylläpidettävyys pitkäkestoisesti. |
| --- | --- |

32.

suhtautuu myönteisesti ”pienet ensin” -periaatteen painottamiseen, ja sitä tulisi soveltaa kaikissa lippulaivahankkeen pilareissa. Komitea korostaa, ettei tukea tulisi omistaa pelkästään aloitteleville yrityksille, uusille pk-yrityksille ja huipputeknologian yrityksille vaan myös kehitys- ja uudelleenjärjestelyvaiheessa oleville yrityksille, jotta kyetään varmistamaan kaikenkaltaisten yritysten ylläpidettävyys pitkäkestoisesti.

| 33. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on pyrittävä siirtämään työpaikkoja epäviralliselta sektorilta viralliselle sektorille, ja korostaa, että tämän saavuttamiseksi tarvitaan tiettyjä kotitalous- ja hoivatyötä käsitteleviä säännöksiä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksen asiaa edistävien kannustimien yksityiskohdista. |
| --- | --- |

33.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on pyrittävä siirtämään työpaikkoja epäviralliselta sektorilta viralliselle sektorille, ja korostaa, että tämän saavuttamiseksi tarvitaan tiettyjä kotitalous- ja hoivatyötä käsitteleviä säännöksiä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksen asiaa edistävien kannustimien yksityiskohdista.

| 34. | katsoo, että viranomaiset voivat edistää pitkäaikaistyöttömien, vammaisten ja harjoittelijoiden käyttöä myös julkisten hankintojen välityksellä. Viranomaiset voivat esimerkiksi sisällyttää tarjouskilpailuasiakirjoihin ehdon, että kilpailun voittavan yrityksen on teetettävä määrätty osuus sopimuksen arvosta näihin kohderyhmiin kuuluvilla henkilöillä. Tarjolla olevia mahdollisuuksia ei nykyisin hyödynnetä täysipainoisesti. Komitea kehottaa sen vuoksi EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta antamansa lausunnon mukaisesti kiinnittämään EU-yhteyksissä aiempaa enemmän huomiota sosiaalinäkökohtien ottamiseen hankinnoissa lukuun sekä edistämään pitkäaikaistyöttömien, vammaisten ja harjoittelijoiden käyttöä julkisten hankintasopimusten toteuttamisessa. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että viranomaiset voivat edistää pitkäaikaistyöttömien, vammaisten ja harjoittelijoiden käyttöä myös julkisten hankintojen välityksellä. Viranomaiset voivat esimerkiksi sisällyttää tarjouskilpailuasiakirjoihin ehdon, että kilpailun voittavan yrityksen on teetettävä määrätty osuus sopimuksen arvosta näihin kohderyhmiin kuuluvilla henkilöillä. Tarjolla olevia mahdollisuuksia ei nykyisin hyödynnetä täysipainoisesti. Komitea kehottaa sen vuoksi EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta antamansa lausunnon mukaisesti kiinnittämään EU-yhteyksissä aiempaa enemmän huomiota sosiaalinäkökohtien ottamiseen hankinnoissa lukuun sekä edistämään pitkäaikaistyöttömien, vammaisten ja harjoittelijoiden käyttöä julkisten hankintasopimusten toteuttamisessa.

Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaa palvelevat EU:n rahoitusvälineet

| 35. | toivoisi lisää selvyyttä siihen, miten ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma” -lippulaivahankkeen tavoitteita on kuluvalla ohjelmakaudella tarkoitus käydä toteuttamaan asiaankuuluvissa EU-ohjelmissa. Komitea varoittaa kuitenkin tekemästä toimintaohjelmiin radikaaleja muutoksia täytäntöönpanon tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

35.

toivoisi lisää selvyyttä siihen, miten ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma” -lippulaivahankkeen tavoitteita on kuluvalla ohjelmakaudella tarkoitus käydä toteuttamaan asiaankuuluvissa EU-ohjelmissa. Komitea varoittaa kuitenkin tekemästä toimintaohjelmiin radikaaleja muutoksia täytäntöönpanon tässä vaiheessa.

| 36. | kannattaa EU:n talousarvion kokonaistarkastelussa esitettyä kehotusta hyödyntää entistä paremmin EU:n rahastoja sekä lisätä niiden yhteisvaikutusta (3)”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” tavoitteiden tukemiseksi. Komitea katsoo kuitenkin, että tähän päästään parhaiten seuraavilla tavoilla:
  Alueperusteiset lähestymistavat– koordinoinnin parantaminen alakohtaisten ja alueellisten politiikkojen välillä useamman rahaston kattavalla lähestymistavalla (yhteinen strategiakehys) ja etenkin ESR:n vahvalla alueellisella ulottuvuudella (jota vain harvat jäsenvaltiot toteuttavat laaja-alaisilla kansallisilla ohjelmilla). Jäsenvaltioilla ja alueilla tulisi olla riittävästi joustovaraa, jotta ne voivat määritellä painopisteensä ja laatia asianmukaisten poliittisten vastausten yhdistelmät kansallisia tai alueellisia erityispiirteitä varten.
  Monitasoisen hallinnon lähestymistapa– Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja koheesiopoliittisten tavoitteiden entistä parempaa yhteensovittamista ajatellen kehittämis- ja investointikumppanuudet ovat tervetulleita. Kumppanuussopimukset pitää kehittää hallinnon kaikkien tasojen myötävaikutuksella, jotta taataan, ettei alueellinen ohjelmasuunnittelu muodostu pelkästään valtakunnallisten prioriteettien määrittämäksi työvälineeksi.
  Tulosperusteinen lähestymistapa– edistymisen seuranta määrällisten ja laadullisten indikaattorien perusteella arvioinnin ja poliittisen päätöksenteon tukemiseksi. Näin voitaisiin vahvistaa toimia suuntaamalla niitä painopisteisiin ja myös noudattaa maakohtaisia suosituksia Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artikla). Tämän saavuttamiseksi on laadittava yhteinen vaikutuksenarviointikehys EU:n tasolla. |
| --- | --- |

36.

kannattaa EU:n talousarvion kokonaistarkastelussa esitettyä kehotusta hyödyntää entistä paremmin EU:n rahastoja sekä lisätä niiden yhteisvaikutusta (3)”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman” tavoitteiden tukemiseksi. Komitea katsoo kuitenkin, että tähän päästään parhaiten seuraavilla tavoilla:

Alueperusteiset lähestymistavat– koordinoinnin parantaminen alakohtaisten ja alueellisten politiikkojen välillä useamman rahaston kattavalla lähestymistavalla (yhteinen strategiakehys) ja etenkin ESR:n vahvalla alueellisella ulottuvuudella (jota vain harvat jäsenvaltiot toteuttavat laaja-alaisilla kansallisilla ohjelmilla). Jäsenvaltioilla ja alueilla tulisi olla riittävästi joustovaraa, jotta ne voivat määritellä painopisteensä ja laatia asianmukaisten poliittisten vastausten yhdistelmät kansallisia tai alueellisia erityispiirteitä varten.

Monitasoisen hallinnon lähestymistapa– Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja koheesiopoliittisten tavoitteiden entistä parempaa yhteensovittamista ajatellen kehittämis- ja investointikumppanuudet ovat tervetulleita. Kumppanuussopimukset pitää kehittää hallinnon kaikkien tasojen myötävaikutuksella, jotta taataan, ettei alueellinen ohjelmasuunnittelu muodostu pelkästään valtakunnallisten prioriteettien määrittämäksi työvälineeksi.

Tulosperusteinen lähestymistapa– edistymisen seuranta määrällisten ja laadullisten indikaattorien perusteella arvioinnin ja poliittisen päätöksenteon tukemiseksi. Näin voitaisiin vahvistaa toimia suuntaamalla niitä painopisteisiin ja myös noudattaa maakohtaisia suosituksia Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artikla). Tämän saavuttamiseksi on laadittava yhteinen vaikutuksenarviointikehys EU:n tasolla.

| 37. | toivoo, että harkitaan toisaalta Eurooppa 2020 -strategiaan ja kansallisiin uudistusohjelmiin ja toisaalta koheesiopolitiikkaan kuuluvien, tietojen toimittamista koskevien velvoitteiden kytkemistä tiiviimmin toisiinsa, jotta vältettäisiin päällekkäinen työ ja saavutettaisiin tehokkaampia tuloksia. |
| --- | --- |

37.

toivoo, että harkitaan toisaalta Eurooppa 2020 -strategiaan ja kansallisiin uudistusohjelmiin ja toisaalta koheesiopolitiikkaan kuuluvien, tietojen toimittamista koskevien velvoitteiden kytkemistä tiiviimmin toisiinsa, jotta vältettäisiin päällekkäinen työ ja saavutettaisiin tehokkaampia tuloksia.

| 38. | panee merkille, että EU:n rahastoja on hyödynnettävä nykyistä paremmin uudistusten toteuttamiseksi työllisyyden sekä perus- ja ammattikoulutuksen aloilla, mutta torjuu ehdotukset rahoitukseen sovellettavista sopimusperusteisesti sitovista ”ehdoista”, sillä jäsenvaltioiden instituutioiden ja makrotalouspolitiikkojen tehokkuuden ei tulisi vaikuttaa kielteisesti alueiden oikeuteen hyötyä koheesiopoliittisesta rahoitustuesta. |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että EU:n rahastoja on hyödynnettävä nykyistä paremmin uudistusten toteuttamiseksi työllisyyden sekä perus- ja ammattikoulutuksen aloilla, mutta torjuu ehdotukset rahoitukseen sovellettavista sopimusperusteisesti sitovista ”ehdoista”, sillä jäsenvaltioiden instituutioiden ja makrotalouspolitiikkojen tehokkuuden ei tulisi vaikuttaa kielteisesti alueiden oikeuteen hyötyä koheesiopoliittisesta rahoitustuesta.

| 39. | ehdottaa, että eräiden rahastojen, kuten Euroopan globalisaatiorahaston (EGR), toteutuksesta saatujen kokemusten perusteella on koordinoitava entistä paremmin kaikkia osaamiseen ja työllisyyteen liittyviä EU:n rahastoja. |
| --- | --- |

39.

ehdottaa, että eräiden rahastojen, kuten Euroopan globalisaatiorahaston (EGR), toteutuksesta saatujen kokemusten perusteella on koordinoitava entistä paremmin kaikkia osaamiseen ja työllisyyteen liittyviä EU:n rahastoja.

| 40. | tarjoutuu avustamaan Eurooppa 2020 -seurantafooruminsa välityksellä Euroopan komissiota, kun se tarkkailee sitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset toteuttavat Eurooppa 2020 -strategiaa ja siihen kuuluvia lippulaivahankkeita. |
| --- | --- |

40.

tarjoutuu avustamaan Eurooppa 2020 -seurantafooruminsa välityksellä Euroopan komissiota, kun se tarkkailee sitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset toteuttavat Eurooppa 2020 -strategiaa ja siihen kuuluvia lippulaivahankkeita.

Bryssel 1. heinäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 642 lopullinen (9.11.2020).

1

(2)  CdR 246/2008 fin.

2

(3)  KOM(2010) 700, 19.10.2010.

3

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/40

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus”

2011/C 259/08

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toistaa, että julkisen palvelun velvoitteesta maksettavina korvauksina myönnettävää valtiontukea koskevan lainsäädäntöpaketin tarkistamisessa tulee noudattaa erittäin tarkasti toissijaisuusperiaatetta sekä varmistaa, että alueyhteisöillä on valinnan- ja hallintovapaus siinä, kuinka ne organisoivat, rahoittavat ja toteuttavat julkisiin palveluihin liittyviä toimivaltuuksiaan. |
| --- | --- |

—

toistaa, että julkisen palvelun velvoitteesta maksettavina korvauksina myönnettävää valtiontukea koskevan lainsäädäntöpaketin tarkistamisessa tulee noudattaa erittäin tarkasti toissijaisuusperiaatetta sekä varmistaa, että alueyhteisöillä on valinnan- ja hallintovapaus siinä, kuinka ne organisoivat, rahoittavat ja toteuttavat julkisiin palveluihin liittyviä toimivaltuuksiaan.

| — | korostaa, että sen laajan harkintavallan käyttö, johon alueyhteisöillä tulee Lissabonin sopimuksen nojalla olla oikeus, edellyttää johdetun oikeuden oikeusperustaa, joka – tiettyjen määritelmien pohjalta – varmistaa mahdollisimman joustavan tavan soveltaa yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin liittyviä kilpailuoikeudellisia säädöksiä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että sen laajan harkintavallan käyttö, johon alueyhteisöillä tulee Lissabonin sopimuksen nojalla olla oikeus, edellyttää johdetun oikeuden oikeusperustaa, joka – tiettyjen määritelmien pohjalta – varmistaa mahdollisimman joustavan tavan soveltaa yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin liittyviä kilpailuoikeudellisia säädöksiä.

| — | vastustaa sitä, että komissio ottaa käyttöön yleishyödyllisiä taloudellisia palveluita koskevien korvausten taloudellisen tehokkuuden arvioinnin. |
| --- | --- |

—

vastustaa sitä, että komissio ottaa käyttöön yleishyödyllisiä taloudellisia palveluita koskevien korvausten taloudellisen tehokkuuden arvioinnin.

| — | katsoo, että olisi tarkasteltava myös muita riippumattomia kriteereitä, jotka neutraloivat ensisijaisesti kaikki riskit yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvista vaikutuksista. Tällaisia ovat esimerkiksi tiettyjen lupajärjestelmien kautta hallinnoitavien toimijoiden rajallinen alueellinen toimivalta, tiettyjen sellaisten julkisten tai yksityisten toimijoiden rajallinen aineellinen toimivalta, jotka on perustettu tuottamaan tiettyä julkista palvelua tietyllä alueella ja joilla ei ole markkinoilla minkäänlaista taloudellista toimintaa, sekä tiettyjen sosiaalisten yritysten voittoa tavoittelematon luonne. |
| --- | --- |

—

katsoo, että olisi tarkasteltava myös muita riippumattomia kriteereitä, jotka neutraloivat ensisijaisesti kaikki riskit yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvista vaikutuksista. Tällaisia ovat esimerkiksi tiettyjen lupajärjestelmien kautta hallinnoitavien toimijoiden rajallinen alueellinen toimivalta, tiettyjen sellaisten julkisten tai yksityisten toimijoiden rajallinen aineellinen toimivalta, jotka on perustettu tuottamaan tiettyä julkista palvelua tietyllä alueella ja joilla ei ole markkinoilla minkäänlaista taloudellista toimintaa, sekä tiettyjen sosiaalisten yritysten voittoa tavoittelematon luonne.

| — | ehdottaa komissiolle, että enimmäismäärä, jonka ylittävää julkista tukea ei katsota valtiontueksi, nostettaisiin julkisista palveluista myönnettävien korvausten osalta 800 000 euroon vuodessa, jotta valtiontukien valvonnan piiristä voitaisiin poistaa kaikki ne julkiset lähipalvelut, joiden taustalla on esimerkiksi paikallista yhdistystoimintaa ja alueen sosiaalisia mikroyrityksiä. |
| --- | --- |

—

ehdottaa komissiolle, että enimmäismäärä, jonka ylittävää julkista tukea ei katsota valtiontueksi, nostettaisiin julkisista palveluista myönnettävien korvausten osalta 800 000 euroon vuodessa, jotta valtiontukien valvonnan piiristä voitaisiin poistaa kaikki ne julkiset lähipalvelut, joiden taustalla on esimerkiksi paikallista yhdistystoimintaa ja alueen sosiaalisia mikroyrityksiä.

| Yleisesittelijä | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE, PSE), Belgian saksankielisen yhteisön pääministeri |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus
  KOM(2011) 146 lopullinen |

Yleisesittelijä

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE, PSE), Belgian saksankielisen yhteisön pääministeri

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus

KOM(2011) 146 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on päättänyt käynnistää muiden toimielinten ja sidosryhmien kanssa keskustelun niitä valtiontukia koskevan lainsäädäntöpaketin tarkistamisesta, joita myönnetään korvauksena julkisista palveluista. Kuuleminen perustuu arviointikertomukseen, joka laadittiin jäsenvaltioiden ja useiden sidosryhmien parissa järjestetyn laajan kuulemisen seurauksena. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on päättänyt käynnistää muiden toimielinten ja sidosryhmien kanssa keskustelun niitä valtiontukia koskevan lainsäädäntöpaketin tarkistamisesta, joita myönnetään korvauksena julkisista palveluista. Kuuleminen perustuu arviointikertomukseen, joka laadittiin jäsenvaltioiden ja useiden sidosryhmien parissa järjestetyn laajan kuulemisen seurauksena.

| 2. | katsoo, että tarkistaminen on alueyhteisöjen ja kansalaisten kannalta merkittävä poliittinen aloite, sillä sen ehdotettuna tavoitteena on määritellä uudet selkeät ja oikeasuhtaiset säännöt, jotka koskevat julkisten palvelujen rahoitusmuotojen yhdenmukaisuutta sisämarkkinoiden vaatimusten kanssa, sekä taata näin ollen oikeusturva ja oikeudellinen ennakoitavuus, jotka ovat tarpeen sekä unionin julkisten palvelujen kehittämiseksi että unionin kansalaisten perustarpeiden täyttämiseksi asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että tarkistaminen on alueyhteisöjen ja kansalaisten kannalta merkittävä poliittinen aloite, sillä sen ehdotettuna tavoitteena on määritellä uudet selkeät ja oikeasuhtaiset säännöt, jotka koskevat julkisten palvelujen rahoitusmuotojen yhdenmukaisuutta sisämarkkinoiden vaatimusten kanssa, sekä taata näin ollen oikeusturva ja oikeudellinen ennakoitavuus, jotka ovat tarpeen sekä unionin julkisten palvelujen kehittämiseksi että unionin kansalaisten perustarpeiden täyttämiseksi asianmukaisesti.

| 3. | panee kiinnostuneena merkille, että lainsäädäntöpaketin uudistaminen on osa komission laajempia tavoitteita julkisten palvelujen ja sisämarkkinoiden alalla ja liittyy erityisesti sisämarkkinoiden toimenpidepaketin (1) ehdotukseen nro 25, jonka mukaan komissio antaa vuoden 2011 loppuun mennessä julkisia palveluja koskevan tiedonannon ja sitä täydentävän toimenpidepaketin. Sen mukaan unionin ja sen jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että julkisten palvelujen tarjoamista helpotetaan kullakin tarkoituksenmukaisella tasolla, että niiden rahoittamista koskevat säännöt ovat täsmälliset ja että niiden laatu ja yleinen saatavuus ovat parhaat mahdolliset. |
| --- | --- |

3.

panee kiinnostuneena merkille, että lainsäädäntöpaketin uudistaminen on osa komission laajempia tavoitteita julkisten palvelujen ja sisämarkkinoiden alalla ja liittyy erityisesti sisämarkkinoiden toimenpidepaketin (1) ehdotukseen nro 25, jonka mukaan komissio antaa vuoden 2011 loppuun mennessä julkisia palveluja koskevan tiedonannon ja sitä täydentävän toimenpidepaketin. Sen mukaan unionin ja sen jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että julkisten palvelujen tarjoamista helpotetaan kullakin tarkoituksenmukaisella tasolla, että niiden rahoittamista koskevat säännöt ovat täsmälliset ja että niiden laatu ja yleinen saatavuus ovat parhaat mahdolliset.

| 4. | toistaa, että lainsäädäntöpaketin tarkistamisessa tulee noudattaa erittäin tarkasti toissijaisuusperiaatetta sekä varmistaa, että alueyhteisöillä on kansallisen tai alueellisen lainsäädännön mukainen valinnan- ja hallintovapaus siinä, kuinka ne organisoivat, rahoittavat ja toteuttavat julkisiin palveluihin liittyviä toimivaltuuksiaan. |
| --- | --- |

4.

toistaa, että lainsäädäntöpaketin tarkistamisessa tulee noudattaa erittäin tarkasti toissijaisuusperiaatetta sekä varmistaa, että alueyhteisöillä on kansallisen tai alueellisen lainsäädännön mukainen valinnan- ja hallintovapaus siinä, kuinka ne organisoivat, rahoittavat ja toteuttavat julkisiin palveluihin liittyviä toimivaltuuksiaan.

| 5. | toteaa, että alueyhteisöt ovat erityisen oikeutettuja osallistumaan aktiivisesti lainsäädäntöpaketin tarkistamisprosessiin, sillä ne ovat lähellä kansalaisia ja osallistuvat päivittäin julkisten palveluiden määrittelyyn, järjestämiseen, rahoittamiseen ja tuottamiseen vastauksena alueella elävien kansalaisten jatkuvasti kehittyviin ja monimuotoistuviin perustarpeisiin, jotka liittyvät esimerkiksi työllisyyteen, asumiseen, liikenteeseen, koulutukseen, terveyteen, lasten ja hoitoa tarvitsevien vanhusten hoidon järjestämiseen, kulttuuriin, urheiluun, vapaa-aikaan jne. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että alueyhteisöt ovat erityisen oikeutettuja osallistumaan aktiivisesti lainsäädäntöpaketin tarkistamisprosessiin, sillä ne ovat lähellä kansalaisia ja osallistuvat päivittäin julkisten palveluiden määrittelyyn, järjestämiseen, rahoittamiseen ja tuottamiseen vastauksena alueella elävien kansalaisten jatkuvasti kehittyviin ja monimuotoistuviin perustarpeisiin, jotka liittyvät esimerkiksi työllisyyteen, asumiseen, liikenteeseen, koulutukseen, terveyteen, lasten ja hoitoa tarvitsevien vanhusten hoidon järjestämiseen, kulttuuriin, urheiluun, vapaa-aikaan jne.

| 6. | on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa julkisten palvelujen keskeisen aseman unionin yhteisissä arvoissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan mukaisesti. Yhtä lailla keskeistä on, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset voivat taata kansalaisilleen tietyt yhteiskunnan peruspalvelut kohtuullisin edellytyksin. Kyseiset palvelut edistävät sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja parantavat ihmisten hyvinvointia kaikkialla EU:ssa ja niillä on rooli varojen uudelleenjaossa, eriarvoisuuden torjunnassa ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämisessä. Lisäksi ne tuovat tuntuvan panoksen EU:n kehittämiseen Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; tähän liittyen julkisia palveluja koskeva EU:n politiikka kytkeytyy myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa julkisten palvelujen keskeisen aseman unionin yhteisissä arvoissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan mukaisesti. Yhtä lailla keskeistä on, että jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset voivat taata kansalaisilleen tietyt yhteiskunnan peruspalvelut kohtuullisin edellytyksin. Kyseiset palvelut edistävät sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja parantavat ihmisten hyvinvointia kaikkialla EU:ssa ja niillä on rooli varojen uudelleenjaossa, eriarvoisuuden torjunnassa ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämisessä. Lisäksi ne tuovat tuntuvan panoksen EU:n kehittämiseen Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; tähän liittyen julkisia palveluja koskeva EU:n politiikka kytkeytyy myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan täytäntöönpanoon.

| 7. | huomauttaa näin ollen, että laadukkaiden yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen kehittämisen on oltava komissiolle pysyvä ja poikkialainen prioriteetti. Komitea katsookin, että komission olisi pitänyt korostaa EU 2020 -strategiassa selvästi yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja ja etenkin yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja, sillä ne ovat oleellisia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea pahoittelee, ettei komissio nostanut näitä palveluja yhdeksi sisämarkkinoiden vauhdittamiseen tähtäävistä 12 keskeisestä prioriteetista, vaikka se toisaalta tunnustaa, että niillä on olennainen rooli pyrittäessä torjumaan kansalaisten vieraantumista yhtenäismarkkinoista. |
| --- | --- |

7.

huomauttaa näin ollen, että laadukkaiden yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen kehittämisen on oltava komissiolle pysyvä ja poikkialainen prioriteetti. Komitea katsookin, että komission olisi pitänyt korostaa EU 2020 -strategiassa selvästi yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja ja etenkin yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja, sillä ne ovat oleellisia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea pahoittelee, ettei komissio nostanut näitä palveluja yhdeksi sisämarkkinoiden vauhdittamiseen tähtäävistä 12 keskeisestä prioriteetista, vaikka se toisaalta tunnustaa, että niillä on olennainen rooli pyrittäessä torjumaan kansalaisten vieraantumista yhtenäismarkkinoista.

| 8. | kannattaa komission näkemystä siitä, että tavoitteena tässä yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin myönnettävää valtiontukea koskevien sääntöjen uudistamisessa tulee olla se, että tehostetaan näiden palvelujen vaikutusta EU:n talouselämän elpymiseen ja yhteiskuntarakenteen vahvistumiseen. |
| --- | --- |

8.

kannattaa komission näkemystä siitä, että tavoitteena tässä yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin myönnettävää valtiontukea koskevien sääntöjen uudistamisessa tulee olla se, että tehostetaan näiden palvelujen vaikutusta EU:n talouselämän elpymiseen ja yhteiskuntarakenteen vahvistumiseen.

| 9. | muistuttaa, että kansalaiset tarvitsevat nyt enemmän kuin koskaan laadukkaita ja helposti saatavilla olevia yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja selvitäkseen kriisin taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista. Komitea katsookin, ettei jäsenvaltioiden käynnistämien uudistusohjelmien ja julkistalouden alijäämien pienentämiseen tähtäävien ohjelmien täytäntöönpanon tulisi johtaa yleishyödyllisinä taloudellisina palveluina tuotettavien tai rahoitettavien palvelujen supistumiseen ja niiden laadun heikkenemiseen. |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että kansalaiset tarvitsevat nyt enemmän kuin koskaan laadukkaita ja helposti saatavilla olevia yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja selvitäkseen kriisin taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista. Komitea katsookin, ettei jäsenvaltioiden käynnistämien uudistusohjelmien ja julkistalouden alijäämien pienentämiseen tähtäävien ohjelmien täytäntöönpanon tulisi johtaa yleishyödyllisinä taloudellisina palveluina tuotettavien tai rahoitettavien palvelujen supistumiseen ja niiden laadun heikkenemiseen.

| 10. | kehottaa hyväksymään säännöksiä, jotka ovat nykyistä tasapainoisempia ja sopivat paremmin julkisen palvelun luonteeseen, sen paikalliseen, rajatylittävään tai unionitason ulottuvuuteen ja sen järjestämistapojen ja toimijarakenteen moninaisuuteen ja jotka on suhteutettu yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten sekä sisämarkkinoiden todellisten kilpailunvääristymien tosiasialliseen vaaraan. |
| --- | --- |

10.

kehottaa hyväksymään säännöksiä, jotka ovat nykyistä tasapainoisempia ja sopivat paremmin julkisen palvelun luonteeseen, sen paikalliseen, rajatylittävään tai unionitason ulottuvuuteen ja sen järjestämistapojen ja toimijarakenteen moninaisuuteen ja jotka on suhteutettu yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten sekä sisämarkkinoiden todellisten kilpailunvääristymien tosiasialliseen vaaraan.

Lissabonin sopimuksen olennaisten, julkisia palveluja koskevien muutosten huomioiminen valtiontukia koskevan lainsäädäntöpaketin tarkistuksessa

| 11. | on samaa mieltä komission analyysista, joka koskee Lissabonin sopimuksen uusia määräyksiä julkisista palveluista unionin yhteisinä arvoina. Erityisesti mainittakoon seuraavat kohdat: ”korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen” ja ”kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten [– –] laaja harkintavalta tarjota, tilata ja järjestää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja”. |
| --- | --- |

11.

on samaa mieltä komission analyysista, joka koskee Lissabonin sopimuksen uusia määräyksiä julkisista palveluista unionin yhteisinä arvoina. Erityisesti mainittakoon seuraavat kohdat: ”korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen” ja ”kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten [– –] laaja harkintavalta tarjota, tilata ja järjestää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja”.

| 12. | korostaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artikla – joka kuuluu yleisesti sovellettaviin määräyksiin – muodostaa uuden oikeusperustan, jonka nojalla parlamentti ja neuvosto voivat asetusten muodossa määritellä erityisesti taloudelliset ja rahoitukselliset periaatteet ja edellytykset, joiden pohjalta yleishyödylliset taloudelliset palvelut voivat täyttää erityistehtävänsä. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artikla – joka kuuluu yleisesti sovellettaviin määräyksiin – muodostaa uuden oikeusperustan, jonka nojalla parlamentti ja neuvosto voivat asetusten muodossa määritellä erityisesti taloudelliset ja rahoitukselliset periaatteet ja edellytykset, joiden pohjalta yleishyödylliset taloudelliset palvelut voivat täyttää erityistehtävänsä.

| 13. | muistuttaa komissiolle, että tällä on yksinomainen oikeus ehdottaa parlamentille ja neuvostolle tämän Lissabonin sopimuksella luodun demokraattisen edistysaskelen – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan – täytäntöönpanoa ja että sillä on täysi poliittinen vastuu artiklan hyödyntämättä jättämisestä. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa komissiolle, että tällä on yksinomainen oikeus ehdottaa parlamentille ja neuvostolle tämän Lissabonin sopimuksella luodun demokraattisen edistysaskelen – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan – täytäntöönpanoa ja että sillä on täysi poliittinen vastuu artiklan hyödyntämättä jättämisestä.

| 14. | pahoittelee tähän liittyen, että komissio pakottaa näin ollen Euroopan unionin tuomioistuimen ottamaan konkreettisten tapausten perusteella kantaa niihin kysymyksiin, joita lainsäätäjän olisi syytä selkeyttää demokraattisen vastuun periaatteen ja Lissabonin sopimuksen hengen mukaisesti. |
| --- | --- |

14.

pahoittelee tähän liittyen, että komissio pakottaa näin ollen Euroopan unionin tuomioistuimen ottamaan konkreettisten tapausten perusteella kantaa niihin kysymyksiin, joita lainsäätäjän olisi syytä selkeyttää demokraattisen vastuun periaatteen ja Lissabonin sopimuksen hengen mukaisesti.

| 15. | muistuttaa, että yleistä etua koskevista palveluista laaditussa pöytäkirjassa N:o 26 tunnustetaan julkisten palveluiden erityinen luonne ja moninaisuus sekä se, että niiden tarjonta, toteuttaminen, rahoitus ja järjestäminen kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen toimivaltaan. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että yleistä etua koskevista palveluista laaditussa pöytäkirjassa N:o 26 tunnustetaan julkisten palveluiden erityinen luonne ja moninaisuus sekä se, että niiden tarjonta, toteuttaminen, rahoitus ja järjestäminen kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen toimivaltaan.

| 16. | korostaa kuitenkin, että sen laajan harkintavallan käyttö, johon alueyhteisöillä tulee Lissabonin sopimuksen nojalla olla oikeus, edellyttää johdetun oikeuden oikeusperustaa, joka – tiettyjen määritelmien pohjalta – varmistaa alue- ja paikallisyhteisöille mahdollisimman joustavan tavan soveltaa yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin liittyviä kilpailuoikeudellisia säädöksiä. |
| --- | --- |

16.

korostaa kuitenkin, että sen laajan harkintavallan käyttö, johon alueyhteisöillä tulee Lissabonin sopimuksen nojalla olla oikeus, edellyttää johdetun oikeuden oikeusperustaa, joka – tiettyjen määritelmien pohjalta – varmistaa alue- ja paikallisyhteisöille mahdollisimman joustavan tavan soveltaa yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin liittyviä kilpailuoikeudellisia säädöksiä.

| 17. | muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten mukaan yrityksiin, jotka tuottavat julkisia palveluja, sovelletaan kilpailusääntöjä ja erityisesti valtiontukien kieltämistä ja valvontaa koskevia sääntöjä ainoastaan siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten niille uskomia erityistehtäviä. |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten mukaan yrityksiin, jotka tuottavat julkisia palveluja, sovelletaan kilpailusääntöjä ja erityisesti valtiontukien kieltämistä ja valvontaa koskevia sääntöjä ainoastaan siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten niille uskomia erityistehtäviä.

| 18. | toteaa, että korvausten saaminen julkisten palvelujen tuottamisesta vastaaville yrityksille aiheutuneista nettokustannuksista on taloudellinen ja rahoituksellinen edellytys, jota viranomaisten yrityksille uskomien erityistehtävien täyttäminen vaatii etenkin nyt talous- ja rahoituskriisin aikana, kun julkisilla palveluilla on olennainen rooli automaattisena vakauttajana ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien unionin kansalaisten suojelijana ja näin ollen kriisin sosiaalisten vaikutusten rajoittajana. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että korvausten saaminen julkisten palvelujen tuottamisesta vastaaville yrityksille aiheutuneista nettokustannuksista on taloudellinen ja rahoituksellinen edellytys, jota viranomaisten yrityksille uskomien erityistehtävien täyttäminen vaatii etenkin nyt talous- ja rahoituskriisin aikana, kun julkisilla palveluilla on olennainen rooli automaattisena vakauttajana ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien unionin kansalaisten suojelijana ja näin ollen kriisin sosiaalisten vaikutusten rajoittajana.

Julkisten varojen tehokas kohdentaminen, julkisista palveluista myönnettävien korvausten taloudellinen tehokkuus ja julkisten palveluiden tuottavuus talous- ja rahoituskriisin keskellä

| 19. | muistuttaa komissiolle, että alueyhteisöt ovat aina pyrkineet vastaamaan kansalaisten paikallistasolla esittämiin tarpeisiin ja niiden kehittymiseen ajan mittaan. Tästä syystä ne yrittävät jokapäiväisessä hallintotoiminnassaan käyttää julkisia varoja mahdollisimman tehokkaasti taatakseen julkisten palveluiden laadun, saatavuuden, turvallisuuden ja jatkuvuuden toimivalta-alueellaan. Komitea toteaa lisäksi, että nykyinen kriisi on vahvistanut tätä tehokkuuden vaatimusta, joka perustuu yhteisöjen ensisijaiseen poliittiseen vastuuseen suhteessa äänestäviin kansalaisiin. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa komissiolle, että alueyhteisöt ovat aina pyrkineet vastaamaan kansalaisten paikallistasolla esittämiin tarpeisiin ja niiden kehittymiseen ajan mittaan. Tästä syystä ne yrittävät jokapäiväisessä hallintotoiminnassaan käyttää julkisia varoja mahdollisimman tehokkaasti taatakseen julkisten palveluiden laadun, saatavuuden, turvallisuuden ja jatkuvuuden toimivalta-alueellaan. Komitea toteaa lisäksi, että nykyinen kriisi on vahvistanut tätä tehokkuuden vaatimusta, joka perustuu yhteisöjen ensisijaiseen poliittiseen vastuuseen suhteessa äänestäviin kansalaisiin.

| 20. | korostaa tässä yhteydessä, että resurssien yhdistämiseen perustuvan julkisyhteisöjen yhteistyön kehittäminen luo hyvät mahdollisuudet tehostaa julkisten varojen käyttöä ja uudistaa julkisia palveluja vastauksena alueella asuvien kansalaisten uusiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

20.

korostaa tässä yhteydessä, että resurssien yhdistämiseen perustuvan julkisyhteisöjen yhteistyön kehittäminen luo hyvät mahdollisuudet tehostaa julkisten varojen käyttöä ja uudistaa julkisia palveluja vastauksena alueella asuvien kansalaisten uusiin tarpeisiin.

| 21. | vastustaa sitä, että komissio ottaa käyttöön yleishyödyllisiä taloudellisia palveluita koskevien korvausten taloudellisen tehokkuuden arvioinnin. AK:n mielestä tällaiselle lainsäädäntöehdotukselle ei löydy riittävää oikeusperustaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklasta tai sen 3 kohdan määräysten mukaisesta komission yksipuolisesta päätöksestä tai direktiivistä. |
| --- | --- |

21.

vastustaa sitä, että komissio ottaa käyttöön yleishyödyllisiä taloudellisia palveluita koskevien korvausten taloudellisen tehokkuuden arvioinnin. AK:n mielestä tällaiselle lainsäädäntöehdotukselle ei löydy riittävää oikeusperustaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklasta tai sen 3 kohdan määräysten mukaisesta komission yksipuolisesta päätöksestä tai direktiivistä.

| 22. | toteaa tässä yhteydessä, että julkisia palveluja koskevien korvausten taloudellisen tehokkuuden mittaaminen voi olla joka tapauksessa vain yksi osa laajempaa julkisten palvelujen laadunarviointikehystä, johon on sisällyttävä puhtaasti laatua mittaavia indikaattoreita (saatavuus, jatkuvuus, palvelun saamiseen kuluva aika, käyttäjien tyytyväisyys jne.) eikä ainoastaan taloudellisia mittareita. Pelkkä taloudellinen tehokkuustaso ei sovellu perusteeksi tarjottavan palvelun supistamiselle. |
| --- | --- |

22.

toteaa tässä yhteydessä, että julkisia palveluja koskevien korvausten taloudellisen tehokkuuden mittaaminen voi olla joka tapauksessa vain yksi osa laajempaa julkisten palvelujen laadunarviointikehystä, johon on sisällyttävä puhtaasti laatua mittaavia indikaattoreita (saatavuus, jatkuvuus, palvelun saamiseen kuluva aika, käyttäjien tyytyväisyys jne.) eikä ainoastaan taloudellisia mittareita. Pelkkä taloudellinen tehokkuustaso ei sovellu perusteeksi tarjottavan palvelun supistamiselle.

| 23. | toteaa selkeästi, että komission tehtävä Euroopan unionin kilpailuviranomaisena ei missään tapauksessa ulotu jäsenvaltioiden viranomaisten myöntämien julkisten varojen tehokkaan kohdistamisen edellytyksiin eikä niihin edellytyksiin, joilla julkiset palvelut antavat tehokkaan panoksensa unionin taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, kasvuun ja työllisyyteen. Nämä teemat ovat paljon laajempia kuin periaate siitä, että kaikki sellainen liiallinen korvaus on kiellettyä, joka uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

23.

toteaa selkeästi, että komission tehtävä Euroopan unionin kilpailuviranomaisena ei missään tapauksessa ulotu jäsenvaltioiden viranomaisten myöntämien julkisten varojen tehokkaan kohdistamisen edellytyksiin eikä niihin edellytyksiin, joilla julkiset palvelut antavat tehokkaan panoksensa unionin taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, kasvuun ja työllisyyteen. Nämä teemat ovat paljon laajempia kuin periaate siitä, että kaikki sellainen liiallinen korvaus on kiellettyä, joka uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

| 24. | muistuttaa, että tämä komission yksinomainen tehtävä, jota se hoitaa unionin tuomioistuimen valvonnassa, rajoittuu sellaisten julkisia palveluita koskevien korvausten sääntöjenmukaisuuden valvontaan, jotka eivät täytä edellytyksiä, jotka tuomioistuin määritteli asiassa Altmark antamassaan tuomiossa ja jotka näin ollen kuuluvat valtiontukien kieltämistä ja valvontaa koskevan järjestelmän piiriin. |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että tämä komission yksinomainen tehtävä, jota se hoitaa unionin tuomioistuimen valvonnassa, rajoittuu sellaisten julkisia palveluita koskevien korvausten sääntöjenmukaisuuden valvontaan, jotka eivät täytä edellytyksiä, jotka tuomioistuin määritteli asiassa Altmark antamassaan tuomiossa ja jotka näin ollen kuuluvat valtiontukien kieltämistä ja valvontaa koskevan järjestelmän piiriin.

Jatketaan käynnissä olevaa prosessia niiden keskeisten käsitteiden selkiyttämiseksi, jotka koskevat julkisista palveluista myönnettävien korvausten luokittelua valtiontueksi

| 25. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio pitää tarpeellisena jatkaa, ja nyt virallisesti, julkisille palveluille myönnettävien valtiontukien valvontajärjestelmän soveltamiseen liittyvien keskeisten käsitteiden selkiyttämistä. Prosessi käynnistettiin useita vuosia sitten – epävirallisessa muodossa, koska se ei ollut komission kannalta sitovaa – julkaisemalla ”työasiakirjoja”, jotka liittyivät usein kysyttyihin kysymyksiin (2), yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevaan oppaaseen (3) ja yleishyödyllisiä palveluja koskevan interaktiivisen tietojärjestelmän (4) perustamiseen. Komitea kehottaa komissiota vahvistamaan virallisesti keskeisten, perussopimuksissa määrittelemättömien käsitteiden selkiyttämisen esittämällä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklaan perustuvan ehdotuksen neuvoston ja Euroopan parlamentin asetukseksi sen sijaan, että julkaistaan tulkitseva tiedonanto, joka ei sido kuin komissiota. |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio pitää tarpeellisena jatkaa, ja nyt virallisesti, julkisille palveluille myönnettävien valtiontukien valvontajärjestelmän soveltamiseen liittyvien keskeisten käsitteiden selkiyttämistä. Prosessi käynnistettiin useita vuosia sitten – epävirallisessa muodossa, koska se ei ollut komission kannalta sitovaa – julkaisemalla ”työasiakirjoja”, jotka liittyivät usein kysyttyihin kysymyksiin (2), yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevaan oppaaseen (3) ja yleishyödyllisiä palveluja koskevan interaktiivisen tietojärjestelmän (4) perustamiseen. Komitea kehottaa komissiota vahvistamaan virallisesti keskeisten, perussopimuksissa määrittelemättömien käsitteiden selkiyttämisen esittämällä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklaan perustuvan ehdotuksen neuvoston ja Euroopan parlamentin asetukseksi sen sijaan, että julkaistaan tulkitseva tiedonanto, joka ei sido kuin komissiota.

| 26. | on huolissaan siitä, että oikeudellisesti vahvistettujen julkisen palvelun määritelmien puuttuessa sisämarkkinoilta Euroopan komissio joutuu sisällyttämään palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) puitteissa käytäviin neuvotteluihin lähtökohtaisesti kaikki palvelut ilman, että yleishyödyllisten palveluiden erityisluonnetta otetaan mitenkään huomioon. |
| --- | --- |

26.

on huolissaan siitä, että oikeudellisesti vahvistettujen julkisen palvelun määritelmien puuttuessa sisämarkkinoilta Euroopan komissio joutuu sisällyttämään palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) puitteissa käytäviin neuvotteluihin lähtökohtaisesti kaikki palvelut ilman, että yleishyödyllisten palveluiden erityisluonnetta otetaan mitenkään huomioon.

| 27. | ehdottaa, että yleishyödyllisiä palveluja koskevaan interaktiiviseen tietojärjestelmään sisällytetään myös tietokonesimulaatio, jonka avulla alueyhteisöt voivat varmistaa tukien luokituksen. |
| --- | --- |

27.

ehdottaa, että yleishyödyllisiä palveluja koskevaan interaktiiviseen tietojärjestelmään sisällytetään myös tietokonesimulaatio, jonka avulla alueyhteisöt voivat varmistaa tukien luokituksen.

| 28. | katsoo, että eräs syy siihen, että alueyhteisöt ovat soveltaneet komission vuonna 2005 antamaa päätöstä vain vähän, on se, että – päätöksen aiheuttamien toimintakustannusten lisäksi – aluetason todellisuutta on vaikea sovittaa päätöksessä esitettyihin yhteisön käsitteisiin, joista esimerkiksi seuraavat ovat varsin epäkäytännöllisiä: ”taloudellinen toiminta”, ”yritys”, ”vaikutus yhteisön sisäiseen kauppaan”, ”taloudellinen hyöty”, ”toimeksianto”, ”riittävillä kuljetusvälineillä varustettu keskivertoyritys” ja ”kohtuullinen tuotto”. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että eräs syy siihen, että alueyhteisöt ovat soveltaneet komission vuonna 2005 antamaa päätöstä vain vähän, on se, että – päätöksen aiheuttamien toimintakustannusten lisäksi – aluetason todellisuutta on vaikea sovittaa päätöksessä esitettyihin yhteisön käsitteisiin, joista esimerkiksi seuraavat ovat varsin epäkäytännöllisiä: ”taloudellinen toiminta”, ”yritys”, ”vaikutus yhteisön sisäiseen kauppaan”, ”taloudellinen hyöty”, ”toimeksianto”, ”riittävillä kuljetusvälineillä varustettu keskivertoyritys” ja ”kohtuullinen tuotto”.

| 29. | korostaa, että alueyhteisöjen kannalta todellista vaikeutta omaksua nämä käsitteet vahvistaa se, että niiden soveltaminen tietynlaiseen julkiseen palveluun ei ole yhdenmukaista vaan riippuu suoraan organisaatiomuodosta ja sopimusmenettelyistä, jotka vaihtelevat alueyhteisöjen välillä jopa samassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että alueyhteisöjen kannalta todellista vaikeutta omaksua nämä käsitteet vahvistaa se, että niiden soveltaminen tietynlaiseen julkiseen palveluun ei ole yhdenmukaista vaan riippuu suoraan organisaatiomuodosta ja sopimusmenettelyistä, jotka vaihtelevat alueyhteisöjen välillä jopa samassa jäsenvaltiossa.

| 30. | kehottaa komissiota esittelemään tarkistetun päätösluonnoksensa yhteydessä suuntaa-antavan ja sitomattoman EU:n rekisterin jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen määrittelemistä julkisista palveluista. Komitea ehdottaa, että tässä luettelossa, jota voitaisiin kehittää yhteistyössä alueiden komitean kanssa, yksilöitäisiin kunkin organisaatiomuodon osalta niiden taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan luonne. Luettelo tulee saattaa vuosittain ajan tasalle, jotta alueyhteisöille voidaan osoittaa konkreettisesti, mitä käsitteet voivat kattaa, sekä ne riippumattomat syyt, joiden perusteella yhteisöjen on luokiteltu harjoittavan taloudellista tai muuta kuin taloudellista toimintaa ja jotka ohjaavat luokittelun kehitystä tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota esittelemään tarkistetun päätösluonnoksensa yhteydessä suuntaa-antavan ja sitomattoman EU:n rekisterin jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen määrittelemistä julkisista palveluista. Komitea ehdottaa, että tässä luettelossa, jota voitaisiin kehittää yhteistyössä alueiden komitean kanssa, yksilöitäisiin kunkin organisaatiomuodon osalta niiden taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan luonne. Luettelo tulee saattaa vuosittain ajan tasalle, jotta alueyhteisöille voidaan osoittaa konkreettisesti, mitä käsitteet voivat kattaa, sekä ne riippumattomat syyt, joiden perusteella yhteisöjen on luokiteltu harjoittavan taloudellista tai muuta kuin taloudellista toimintaa ja jotka ohjaavat luokittelun kehitystä tulevaisuudessa.

| 31. | kehottaa komissiota ulottamaan selkiyttämistoimet myös julkisia palveluja koskeviin Lissabonin sopimuksessa määriteltyihin unionin yhteisiin arvoihin, joista esimerkkinä mainittakoon korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen, sekä erityisesti julkisten sosiaalipalveluiden alalla sovellettavaan unionin yhteiseen arvoon yleisestä saatavuudesta. Komitea pitää valitettavana, että komissio on omaksunut tältä osin rajoittavan näkemyksen äskettäisissä päätöksissään, jotka koskevat alati kasvavassa joukossa jäsenvaltioita sosiaalisen asumisen järjestöille myönnettävien valtiontukien sääntöjenmukaisuutta, ja erityisesti tapauksissa E 2/2005 ja N 642/2009, jotka koskevat sosiaalista asuntotuotantoa Alankomaissa. Niissä komissio kyseenalaistaa yhteiskuntaryhmien sekoittumisen periaatteen sosiaalisessa asuntotuotannossa soveltamalla ainoastaan hyvin matalan tulotason kriteeriä. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan uudelleen kantaansa Euroopan unionin tuomioistuimessa vireille pannun muutoksenhaun yhteydessä. |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota ulottamaan selkiyttämistoimet myös julkisia palveluja koskeviin Lissabonin sopimuksessa määriteltyihin unionin yhteisiin arvoihin, joista esimerkkinä mainittakoon korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen, sekä erityisesti julkisten sosiaalipalveluiden alalla sovellettavaan unionin yhteiseen arvoon yleisestä saatavuudesta. Komitea pitää valitettavana, että komissio on omaksunut tältä osin rajoittavan näkemyksen äskettäisissä päätöksissään, jotka koskevat alati kasvavassa joukossa jäsenvaltioita sosiaalisen asumisen järjestöille myönnettävien valtiontukien sääntöjenmukaisuutta, ja erityisesti tapauksissa E 2/2005 ja N 642/2009, jotka koskevat sosiaalista asuntotuotantoa Alankomaissa. Niissä komissio kyseenalaistaa yhteiskuntaryhmien sekoittumisen periaatteen sosiaalisessa asuntotuotannossa soveltamalla ainoastaan hyvin matalan tulotason kriteeriä. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan uudelleen kantaansa Euroopan unionin tuomioistuimessa vireille pannun muutoksenhaun yhteydessä.

| 32. | toteaa tähän liittyen, että jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen vastuulla on määritellä julkisille sosiaalipalveluille osoitettavat erityistehtävät sekä niistä johtuvien julkista palvelua koskevien velvoitteiden luonne ja sisältö ja että komissiolla ei näin ollen ole toimivaltaa puuttua siihen, millaisin edellytyksin näitä sosiaalipalveluita kotitalouksille myönnetään, tai siihen, mitkä ovat ne kotitalousryhmät, joiden sosiaaliset perustarpeet eivät tule tyydytetyiksi pelkästään markkinavoimien avulla. |
| --- | --- |

32.

toteaa tähän liittyen, että jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen vastuulla on määritellä julkisille sosiaalipalveluille osoitettavat erityistehtävät sekä niistä johtuvien julkista palvelua koskevien velvoitteiden luonne ja sisältö ja että komissiolla ei näin ollen ole toimivaltaa puuttua siihen, millaisin edellytyksin näitä sosiaalipalveluita kotitalouksille myönnetään, tai siihen, mitkä ovat ne kotitalousryhmät, joiden sosiaaliset perustarpeet eivät tule tyydytetyiksi pelkästään markkinavoimien avulla.

| 33. | kehottaa komissiota huomioimaan pohdinnoissaan ja tarkistusehdotuksissaan kaikki ne muodot, joissa julkisista palveluista voidaan myöntää korvausta, kun otetaan huomioon alueyhteisöjen suuri harkintavalta julkisten palveluiden rahoittamisessa, mukaan luettuina korvaukset, joilla tuetaan pitkäaikaisia investointeja, joita tarvitaan julkisten palveluiden paikallisen infrastruktuurin (sairaalat, sosiaalinen asuntotarjonta, vastaanottokeskukset, kulttuurikeskukset) rahoittamiseksi. Lisäksi komitea toivoo, että komissio ei rajoittaisi sääntöjenmukaisuuden analysointia vain vuotuisiin toiminta-avustuksiin, joita voidaan liikaa maksettujen korvausten tapauksessa siirtää vuodesta toiseen, ja että se tarkentaisi edellytyksiä, joiden perusteella arvioidaan, onko erityisesti rakennus- ja maainfrastruktuureihin tehtävien pitkäaikaisten investointien yhteydessä maksettu liiallisia korvauksia. |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota huomioimaan pohdinnoissaan ja tarkistusehdotuksissaan kaikki ne muodot, joissa julkisista palveluista voidaan myöntää korvausta, kun otetaan huomioon alueyhteisöjen suuri harkintavalta julkisten palveluiden rahoittamisessa, mukaan luettuina korvaukset, joilla tuetaan pitkäaikaisia investointeja, joita tarvitaan julkisten palveluiden paikallisen infrastruktuurin (sairaalat, sosiaalinen asuntotarjonta, vastaanottokeskukset, kulttuurikeskukset) rahoittamiseksi. Lisäksi komitea toivoo, että komissio ei rajoittaisi sääntöjenmukaisuuden analysointia vain vuotuisiin toiminta-avustuksiin, joita voidaan liikaa maksettujen korvausten tapauksessa siirtää vuodesta toiseen, ja että se tarkentaisi edellytyksiä, joiden perusteella arvioidaan, onko erityisesti rakennus- ja maainfrastruktuureihin tehtävien pitkäaikaisten investointien yhteydessä maksettu liiallisia korvauksia.

Mahdollisten liiallisten korvausten ehkäisyä ja valvontaa tulee käsitellä erillään sen menettelyn valinnasta, jota järjestäjänä toimiva viranomainen soveltaa toimijan valintaan

| 34. | kehottaa komissiota erottamaan toisistaan mahdollisten liiallisten korvausten ehkäisyn, valvonnan ja takaisinmaksun, jotka kuuluvat valtiontuen kieltämistä koskevan yleisen periaatteen ja vääristymättömän kilpailun takaamisen kunnioittamisen piiriin, ja edellytykset, joilla viranomaiset tekevät sopimuksia ja valitsevat yritykset, joiden tehtäväksi julkisten palveluiden tuottaminen voidaan antaa, ja jotka viranomaisen organisaatiomuodon perusteella liittyvät joko perussopimuksen yleisiin periaatteisiin syrjimättömyydestä, yhdenvertaisesta kohtelusta ja avoimuudesta, esimerkiksi palveluhankintoja koskevien käyttöoikeussopimusten tai yksin- ja erityisoikeuksien myöntämisen yhteydessä, tai julkisia hankintoja koskevan direktiivin määräyksiin. |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota erottamaan toisistaan mahdollisten liiallisten korvausten ehkäisyn, valvonnan ja takaisinmaksun, jotka kuuluvat valtiontuen kieltämistä koskevan yleisen periaatteen ja vääristymättömän kilpailun takaamisen kunnioittamisen piiriin, ja edellytykset, joilla viranomaiset tekevät sopimuksia ja valitsevat yritykset, joiden tehtäväksi julkisten palveluiden tuottaminen voidaan antaa, ja jotka viranomaisen organisaatiomuodon perusteella liittyvät joko perussopimuksen yleisiin periaatteisiin syrjimättömyydestä, yhdenvertaisesta kohtelusta ja avoimuudesta, esimerkiksi palveluhankintoja koskevien käyttöoikeussopimusten tai yksin- ja erityisoikeuksien myöntämisen yhteydessä, tai julkisia hankintoja koskevan direktiivin määräyksiin.

| 35. | toistaa, että turvautuminen tarjouspyyntömenettelyyn julkisten palveluiden tarjoamisesta vastaavan yrityksen tai vastaavien yritysten valinnassa on yksi vaihtoehto muiden joukossa. Siinä toteutetaan tiettyä hintaa vastaan julkinen palveluhankinta, joka koskee julkisten palveluiden tuottamista. Se ei siis ole yksinomainen tapa välttää valtiontukiluokittelu. |
| --- | --- |

35.

toistaa, että turvautuminen tarjouspyyntömenettelyyn julkisten palveluiden tarjoamisesta vastaavan yrityksen tai vastaavien yritysten valinnassa on yksi vaihtoehto muiden joukossa. Siinä toteutetaan tiettyä hintaa vastaan julkinen palveluhankinta, joka koskee julkisten palveluiden tuottamista. Se ei siis ole yksinomainen tapa välttää valtiontukiluokittelu.

| 36. | kehottaa komissiota selventämään, että unionin säännöstön mukaiset hankintamenettelyt sulkevat aina pois myös valtiontukisääntöihin pohjautuvat liialliset korvaukset. Komitea muistuttaa samalla, ettei tarjouspyyntömenettelyssä välttämättä oteta huomioon julkisen palvelun tuottamisesta aiheutuvien nettokustannusten kehitystä pitkällä aikavälillä, sillä hinta on tulosta tietyllä hetkellä vallitsevista voimasuhteista ja markkinatilanteesta. Riippuen siitä, millaisia strategioita toimijat hyödyntävät päästäkseen tietyille markkinoille, tarjouspyynnön hinnanmäärittelyehdot voivat kuitenkin johtaa rakenteellisiin alikorvauksiin, mikä puolestaan saattaa pitkällä aikavälillä vaarantaa julkisten palveluiden rahoituksen jatkuvuuden periaatteet ja niiden kohtuuhintaisuuden. |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota selventämään, että unionin säännöstön mukaiset hankintamenettelyt sulkevat aina pois myös valtiontukisääntöihin pohjautuvat liialliset korvaukset. Komitea muistuttaa samalla, ettei tarjouspyyntömenettelyssä välttämättä oteta huomioon julkisen palvelun tuottamisesta aiheutuvien nettokustannusten kehitystä pitkällä aikavälillä, sillä hinta on tulosta tietyllä hetkellä vallitsevista voimasuhteista ja markkinatilanteesta. Riippuen siitä, millaisia strategioita toimijat hyödyntävät päästäkseen tietyille markkinoille, tarjouspyynnön hinnanmäärittelyehdot voivat kuitenkin johtaa rakenteellisiin alikorvauksiin, mikä puolestaan saattaa pitkällä aikavälillä vaarantaa julkisten palveluiden rahoituksen jatkuvuuden periaatteet ja niiden kohtuuhintaisuuden.

| 37. | huomauttaa, että – tarjouspyyntömenettelyn alueyhteisöille aiheuttamien ylimääräisten toimintakustannusten lisäksi – tarjouspyyntöhankinnat eivät jäykkyytensä vuoksi sovellu tiettyihin julkisiin palveluihin mm. seuraavista syistä: palveluiden vaihtelevuus, rahoituksen jatkuvuus, yleistä etua koskeva tarve ohjata yrityksiä lupamenettelyn kautta silloin, kun palveluntarjoajien ja -käyttäjien välinen tiedonkulku on epäsymmetristä esimerkiksi vähäosaisten suojelemiseksi terveydenhuoltoon, asumiseen tai työhön liittyvien sosiaalisten perustarpeiden täyttämiseen liittyvissä yhteyksissä, yksin- ja erityisoikeuksien myöntäminen tai vain yksinkertaisesti se, että paikallisten ja sosiaalisten julkisten palveluiden tuottamisella ei ole rajatylittävää merkitystä. |
| --- | --- |

37.

huomauttaa, että – tarjouspyyntömenettelyn alueyhteisöille aiheuttamien ylimääräisten toimintakustannusten lisäksi – tarjouspyyntöhankinnat eivät jäykkyytensä vuoksi sovellu tiettyihin julkisiin palveluihin mm. seuraavista syistä: palveluiden vaihtelevuus, rahoituksen jatkuvuus, yleistä etua koskeva tarve ohjata yrityksiä lupamenettelyn kautta silloin, kun palveluntarjoajien ja -käyttäjien välinen tiedonkulku on epäsymmetristä esimerkiksi vähäosaisten suojelemiseksi terveydenhuoltoon, asumiseen tai työhön liittyvien sosiaalisten perustarpeiden täyttämiseen liittyvissä yhteyksissä, yksin- ja erityisoikeuksien myöntäminen tai vain yksinkertaisesti se, että paikallisten ja sosiaalisten julkisten palveluiden tuottamisella ei ole rajatylittävää merkitystä.

| 38. | ehdottaa näin ollen komissiolle, että lainsäädäntöpaketin tarkistukseen liitetään alueyhteisöille tarkoitettu, ”välineistön” muodossa annettava ehdotus tulkitsevaksi tiedonannoksi, jossa määritellään lainsäädäntö, jota sovelletaan julkisten palveluiden eri toteuttamistapoihin, joita ovat mm. suora toteuttaminen, toteuttaminen resurssien yhdistämiseen perustuvan julkisyhteisöjen yhteistyön kautta, suora toteuttaminen in house -tyyppisen yksikön toimesta, julkisten palveluiden tuottamista koskeva julkinen hankinta ulkopuoliselta toimijalta tiettyä hintaa vastaan, liiketoimintariskin siirtäminen ulkoiselle toimijalle korvausta vastaan tai ilman sitä, yksin- tai erityisoikeuksien myöntäminen lupajärjestelmien muodossa tai rahoituksen myöntäminen yleishyödylliseen hankkeeseen, jonka taustalla on voittoa tavoittelematon yhteisöaloite. |
| --- | --- |

38.

ehdottaa näin ollen komissiolle, että lainsäädäntöpaketin tarkistukseen liitetään alueyhteisöille tarkoitettu, ”välineistön” muodossa annettava ehdotus tulkitsevaksi tiedonannoksi, jossa määritellään lainsäädäntö, jota sovelletaan julkisten palveluiden eri toteuttamistapoihin, joita ovat mm. suora toteuttaminen, toteuttaminen resurssien yhdistämiseen perustuvan julkisyhteisöjen yhteistyön kautta, suora toteuttaminen in house -tyyppisen yksikön toimesta, julkisten palveluiden tuottamista koskeva julkinen hankinta ulkopuoliselta toimijalta tiettyä hintaa vastaan, liiketoimintariskin siirtäminen ulkoiselle toimijalle korvausta vastaan tai ilman sitä, yksin- tai erityisoikeuksien myöntäminen lupajärjestelmien muodossa tai rahoituksen myöntäminen yleishyödylliseen hankkeeseen, jonka taustalla on voittoa tavoittelematon yhteisöaloite.

| 39. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionin tuomioistuin on yksinkertaistanut ja selkiyttänyt suoran palvelutarjonnan sekä äskettäin myös alueellisten julkisyhteisöjen yhteistyön edellytyksiä. Lisäksi komitea katsoo, että komission tulisi ehdottaa muutosta julkisia hankintoja koskevaan lainsäädäntöön, jotta voitaisiin laatia suoran hallinnoinnin määritelmä, joka sopisi alueellisen itsehallinnon todellisuuteen sekä vaatimukseen julkisten varojen käytön tehokkuudesta talous- ja rahoituskriisin aikana. |
| --- | --- |

39.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionin tuomioistuin on yksinkertaistanut ja selkiyttänyt suoran palvelutarjonnan sekä äskettäin myös alueellisten julkisyhteisöjen yhteistyön edellytyksiä. Lisäksi komitea katsoo, että komission tulisi ehdottaa muutosta julkisia hankintoja koskevaan lainsäädäntöön, jotta voitaisiin laatia suoran hallinnoinnin määritelmä, joka sopisi alueellisen itsehallinnon todellisuuteen sekä vaatimukseen julkisten varojen käytön tehokkuudesta talous- ja rahoituskriisin aikana.

| 40. | muistuttaa, että alueellisten julkisyhteisöjen yhteistyö tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet taloudelliseen tehokkuuteen, julkisten varojen optimaaliseen kohdentamiseen ja julkisten palvelujen uudenaikaistamiseen vastauksena alueella asuvien kansalaisten perustarpeiden kehittymiseen. |
| --- | --- |

40.

muistuttaa, että alueellisten julkisyhteisöjen yhteistyö tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet taloudelliseen tehokkuuteen, julkisten varojen optimaaliseen kohdentamiseen ja julkisten palvelujen uudenaikaistamiseen vastauksena alueella asuvien kansalaisten perustarpeiden kehittymiseen.

| 41. | toivoo komission huolehtivan siitä, että alueyhteisöjen ja julkisoikeudellisten yhteisöjen hallinnollinen yhteistyö säilyisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen periaatteita kunnioittaen asiana, jonka järjestämisestä päätettäisiin jäsenvaltioiden sisällä sen sijaan, että siihen sovellettaisiin julkisia hankintoja koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

41.

toivoo komission huolehtivan siitä, että alueyhteisöjen ja julkisoikeudellisten yhteisöjen hallinnollinen yhteistyö säilyisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen periaatteita kunnioittaen asiana, jonka järjestämisestä päätettäisiin jäsenvaltioiden sisällä sen sijaan, että siihen sovellettaisiin julkisia hankintoja koskevia määräyksiä.

Yksilöllinen ja oikeasuhtainen vastaus yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuviin todellisiin vaikutuksiin

| 42. | antaa tukensa komission pyrkimyksille vähentää alueyhteisöjen ja julkisten palveluiden tuottamisesta vastaavien yritysten hallinnollista ja budjettitaakkaa, joka johtuu liiallisia korvauksia koskevista säännöllisistä tarkastuksista, jotka ovat tällä hetkellä ehtona ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamiselle ja julkisesta palvelusta myönnettävien korvausten ensisijaiselle yhteensopivuudelle. |
| --- | --- |

42.

antaa tukensa komission pyrkimyksille vähentää alueyhteisöjen ja julkisten palveluiden tuottamisesta vastaavien yritysten hallinnollista ja budjettitaakkaa, joka johtuu liiallisia korvauksia koskevista säännöllisistä tarkastuksista, jotka ovat tällä hetkellä ehtona ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamiselle ja julkisesta palvelusta myönnettävien korvausten ensisijaiselle yhteensopivuudelle.

| 43. | kannattaa komission ehdottamaa perussopimuksen suhteellisuusperiaatteen mukaista menettelyä, jolla on tarkoitus monipuolistaa mahdollisten liiallisten korvausten valvontamenettelyjä sekä ottaa aiempaa paremmin huomioon tiettyjen julkisten lähipalveluiden täysin paikallinen luonne. Tämä koskee erityisesti niitä julkisia sosiaalipalveluita, jotka eivät sisämarkkinoiden tässä kehitysvaiheessa vaikuta lainkaan yhteisön sisäiseen kauppaan tai joiden vaikutusriski on erittäin vähäinen. Menettelyllä on lisäksi tarkoitus kiinnittää huomio julkisiin palveluihin, joilla on unionitason tai rajatylittävä ulottuvuus ja joilla on suurempi vaikutus sisämarkkinoihin joko siksi, että niitä ohjataan vapauttamista koskevilla alakohtaisilla direktiiveillä, tai niiden tuottajien unionitason tai rajatylittävän organisaation vuoksi. |
| --- | --- |

43.

kannattaa komission ehdottamaa perussopimuksen suhteellisuusperiaatteen mukaista menettelyä, jolla on tarkoitus monipuolistaa mahdollisten liiallisten korvausten valvontamenettelyjä sekä ottaa aiempaa paremmin huomioon tiettyjen julkisten lähipalveluiden täysin paikallinen luonne. Tämä koskee erityisesti niitä julkisia sosiaalipalveluita, jotka eivät sisämarkkinoiden tässä kehitysvaiheessa vaikuta lainkaan yhteisön sisäiseen kauppaan tai joiden vaikutusriski on erittäin vähäinen. Menettelyllä on lisäksi tarkoitus kiinnittää huomio julkisiin palveluihin, joilla on unionitason tai rajatylittävä ulottuvuus ja joilla on suurempi vaikutus sisämarkkinoihin joko siksi, että niitä ohjataan vapauttamista koskevilla alakohtaisilla direktiiveillä, tai niiden tuottajien unionitason tai rajatylittävän organisaation vuoksi.

| 44. | katsoo tähän liittyen, että on tarpeen erotella seuraavat tapaukset: 1. tilanteet, joissa julkisista palveluista myönnettävät vähämerkityksiset korvaukset eivät vaikuta yhteisön sisäiseen kauppaan ja joita ei näin ollen voida rinnastaa valtiontukiin, 2. paikallisista julkisista palveluista myönnettävät korvaukset, jotka ylittävät vähämerkityksistä tukea koskevat kynnysarvot, mutta jotka organisaation erityispiirteiden ja sisämarkkinoiden kehityksen nykytilanteen vuoksi eivät vaikuta yhteisön sisäiseen kauppaan unionin edun vastaisessa määrin, ja 3. muista unionin tasoisista tai rajatylittävistä julkisista palveluista myönnettävät korvaukset, joita hallinnoidaan alakohtaisilla direktiiveillä tai asetuksilla tai joita tuottavien yritysten organisaatio on ylikansallinen. |
| --- | --- |

44.

katsoo tähän liittyen, että on tarpeen erotella seuraavat tapaukset: 1. tilanteet, joissa julkisista palveluista myönnettävät vähämerkityksiset korvaukset eivät vaikuta yhteisön sisäiseen kauppaan ja joita ei näin ollen voida rinnastaa valtiontukiin, 2. paikallisista julkisista palveluista myönnettävät korvaukset, jotka ylittävät vähämerkityksistä tukea koskevat kynnysarvot, mutta jotka organisaation erityispiirteiden ja sisämarkkinoiden kehityksen nykytilanteen vuoksi eivät vaikuta yhteisön sisäiseen kauppaan unionin edun vastaisessa määrin, ja 3. muista unionin tasoisista tai rajatylittävistä julkisista palveluista myönnettävät korvaukset, joita hallinnoidaan alakohtaisilla direktiiveillä tai asetuksilla tai joita tuottavien yritysten organisaatio on ylikansallinen.

| 45. | katsoo, että olisi tarkasteltava myös muita riippumattomia kriteereitä, jotka neutraloivat ensisijaisesti kaikki riskit yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvista vaikutuksista, kilpailun vääristymisestä tai ristikkäistuista. Tällaisia ovat esimerkiksi tiettyjen lupajärjestelmien kautta hallinnoitavien toimijoiden rajallinen alueellinen toimivalta, tiettyjen sellaisten – julkisten tai yksityisten – toimijoiden rajallinen aineellinen toimivalta, jotka on perustettu tuottamaan tiettyä julkista palvelua tietyllä alueella ja joilla ei ole markkinoilla minkäänlaista taloudellista toimintaa, sekä tiettyjen sellaisten sosiaalisten yritysten voittoa tavoittelematon luonne, jotka rahoittavat tuottamiaan julkisia palveluita mahdollisilla voitoillaan, jotka vähennetään tulevista korvauksista. Tällaiset toimijan erityisluonteeseen ja sen paikallisuuteen liittyvät riippumattomat erityispiirteet neutraloivat riskit kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksista yhteisön sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

45.

katsoo, että olisi tarkasteltava myös muita riippumattomia kriteereitä, jotka neutraloivat ensisijaisesti kaikki riskit yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvista vaikutuksista, kilpailun vääristymisestä tai ristikkäistuista. Tällaisia ovat esimerkiksi tiettyjen lupajärjestelmien kautta hallinnoitavien toimijoiden rajallinen alueellinen toimivalta, tiettyjen sellaisten – julkisten tai yksityisten – toimijoiden rajallinen aineellinen toimivalta, jotka on perustettu tuottamaan tiettyä julkista palvelua tietyllä alueella ja joilla ei ole markkinoilla minkäänlaista taloudellista toimintaa, sekä tiettyjen sellaisten sosiaalisten yritysten voittoa tavoittelematon luonne, jotka rahoittavat tuottamiaan julkisia palveluita mahdollisilla voitoillaan, jotka vähennetään tulevista korvauksista. Tällaiset toimijan erityisluonteeseen ja sen paikallisuuteen liittyvät riippumattomat erityispiirteet neutraloivat riskit kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksista yhteisön sisäiseen kauppaan.

| 46. | toivoo komission joustavoittavan päätösmenettelyjä, jotka liittyvät liiallisia korvauksia koskeviin säännöllisiin tarkastuksiin, jotka ovat tällä hetkellä ehtona julkisista palveluista myönnettäviä korvauksia koskevasta ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamiselle, sekä mahdollisten liiallisten korvausten ehkäisemiseen. Komitea toivoo lisäksi, että vastuu ehkäisyä koskevien konkreettisten sääntöjen sekä tarkastusten tiheyden määrittelystä annettaisiin toimivaltaisille viranomaisille ja että ilmitulleisiin liiallisiin korvauksiin liittyviä yritysten oikeussuojakeinoja vastaavasti yksinkertaistettaisiin. |
| --- | --- |

46.

toivoo komission joustavoittavan päätösmenettelyjä, jotka liittyvät liiallisia korvauksia koskeviin säännöllisiin tarkastuksiin, jotka ovat tällä hetkellä ehtona julkisista palveluista myönnettäviä korvauksia koskevasta ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamiselle, sekä mahdollisten liiallisten korvausten ehkäisemiseen. Komitea toivoo lisäksi, että vastuu ehkäisyä koskevien konkreettisten sääntöjen sekä tarkastusten tiheyden määrittelystä annettaisiin toimivaltaisille viranomaisille ja että ilmitulleisiin liiallisiin korvauksiin liittyviä yritysten oikeussuojakeinoja vastaavasti yksinkertaistettaisiin.

| 47. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota alueyhteisöjen järjestämien paikallisten ja sosiaalisten julkisten palvelujen erityisluonteeseen. Nämä palvelut ovat mittakaavaltaan suhteellisen pieniä, eivätkä ne vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komitea toivoo, että valtiontukia koskeviin sääntöihin sisällytettäisiin tällaisia tapauksia varten yksinkertaistettuja vapauttamista koskevia menettelyjä ja sääntöjä, joissa huomioitaisiin tällaisten julkisten palveluiden paikallinen ja rajattu luonne erityisesti syrjäisimpien alueiden, saarten ja vuoristoalueiden kaltaisilla eristyneimmillä ja etäisimmillä alueilla. Komitea katsoo kuitenkin, ettei sen tarkistamista, onko palvelu tämänluonteinen, saa tehdä pelkästään yhteisön asukasluvun perusteella, vaan tarkistamisen on perustuttava joukkoon tunnuslukuja, joissa otetaan huomioon mm. yhteisön maantieteellinen sijainti ja kyseisten julkisten palvelujen potentiaalinen käyttäjäkunta. |
| --- | --- |

47.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota alueyhteisöjen järjestämien paikallisten ja sosiaalisten julkisten palvelujen erityisluonteeseen. Nämä palvelut ovat mittakaavaltaan suhteellisen pieniä, eivätkä ne vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komitea toivoo, että valtiontukia koskeviin sääntöihin sisällytettäisiin tällaisia tapauksia varten yksinkertaistettuja vapauttamista koskevia menettelyjä ja sääntöjä, joissa huomioitaisiin tällaisten julkisten palveluiden paikallinen ja rajattu luonne erityisesti syrjäisimpien alueiden, saarten ja vuoristoalueiden kaltaisilla eristyneimmillä ja etäisimmillä alueilla. Komitea katsoo kuitenkin, ettei sen tarkistamista, onko palvelu tämänluonteinen, saa tehdä pelkästään yhteisön asukasluvun perusteella, vaan tarkistamisen on perustuttava joukkoon tunnuslukuja, joissa otetaan huomioon mm. yhteisön maantieteellinen sijainti ja kyseisten julkisten palvelujen potentiaalinen käyttäjäkunta.

| 48. | toteaa, että kahden ensimmäisen Altmark-tuomiossa esitetyn edellytyksen johdosta alueyhteisöt joutuvat paneutumaan julkista palvelua koskevien tehtävien selkiyttämiseen. Kyseisiin edellytyksiin sisältyvät vaatimukset edunsaajalle annetun julkisen palvelun tehtävän selkeästä määrittelystä sekä korvausten laskennassa käytettävien muuttujien vahvistamisesta etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Komitea huomauttaa, että toimeksiantoa koskevista vaatimuksista ei saa aiheutua epämieluisia arvonlisäverovelvoitteita alueyhteisöille, ja kehottaakin sovittamaan edellytykset yhteen EU:n arvonlisäverodirektiivin säännösten kanssa. |
| --- | --- |

48.

toteaa, että kahden ensimmäisen Altmark-tuomiossa esitetyn edellytyksen johdosta alueyhteisöt joutuvat paneutumaan julkista palvelua koskevien tehtävien selkiyttämiseen. Kyseisiin edellytyksiin sisältyvät vaatimukset edunsaajalle annetun julkisen palvelun tehtävän selkeästä määrittelystä sekä korvausten laskennassa käytettävien muuttujien vahvistamisesta etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Komitea huomauttaa, että toimeksiantoa koskevista vaatimuksista ei saa aiheutua epämieluisia arvonlisäverovelvoitteita alueyhteisöille, ja kehottaakin sovittamaan edellytykset yhteen EU:n arvonlisäverodirektiivin säännösten kanssa.

| 49. | katsoo, että mikäli tällaiset pyrkimykset ovat oikeasuhtaisia ja järkeviä, eivät aiheuta viranomaisille liian suurta hallinnollista taakkaa eivätkä vahingoita periaatetta siitä, että julkiset palvelut tulee sopeuttaa yhteisten tarpeiden kehitykseen, ne voivat ainoastaan edistää avoimuutta ja demokraattista vastuullistamista julkisten palveluiden hallinnoinnissa. Komitea ehdottaa komissiolle perussopimuksen avoimuusperiaatteen mukaisesti ja koska julkisista palveluista on tehtävä kansalaisten kannalta ymmärrettävämpiä, että kaikille julkisista palveluista myönnettäviä korvauksia koskeville päätöksille asetettaisiin ehdoksi, että olemassa on ”julkisia palveluja koskeva sopimus”, joka korvaa nykyisin voimassa olevan ”toimeksiannon”, joka on alueyhteisöjen tai kansalaisten kannalta melko epämääräinen. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että mikäli tällaiset pyrkimykset ovat oikeasuhtaisia ja järkeviä, eivät aiheuta viranomaisille liian suurta hallinnollista taakkaa eivätkä vahingoita periaatetta siitä, että julkiset palvelut tulee sopeuttaa yhteisten tarpeiden kehitykseen, ne voivat ainoastaan edistää avoimuutta ja demokraattista vastuullistamista julkisten palveluiden hallinnoinnissa. Komitea ehdottaa komissiolle perussopimuksen avoimuusperiaatteen mukaisesti ja koska julkisista palveluista on tehtävä kansalaisten kannalta ymmärrettävämpiä, että kaikille julkisista palveluista myönnettäviä korvauksia koskeville päätöksille asetettaisiin ehdoksi, että olemassa on ”julkisia palveluja koskeva sopimus”, joka korvaa nykyisin voimassa olevan ”toimeksiannon”, joka on alueyhteisöjen tai kansalaisten kannalta melko epämääräinen.

Tehdään rakentavia ja tasapainoisia ehdotuksia, joilla taataan perussopimuksen suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteita kunnioittaen julkisten palveluiden kehittäminen unionissa niin, että viranomaisten, palveluista vastaavien yritysten ja niitä käyttävien kansalaisten oikeusturva säilyy

| 50. | välittää komissiolle perussopimuksen suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteisiin perustuvia konkreettisia, rakentavia ja tasapainoisia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa ja selkiyttää nykyisin voimassa olevia määräyksiä sekä varmistaa, että alueyhteisöt soveltavat niitä tehokkaasti oikeusturvan ja oikeudellisen ennakoitavuuden takaamiseksi. Komitean ehdotukset perustuvat perussopimuksen suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteisiin. |
| --- | --- |

50.

välittää komissiolle perussopimuksen suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteisiin perustuvia konkreettisia, rakentavia ja tasapainoisia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa ja selkiyttää nykyisin voimassa olevia määräyksiä sekä varmistaa, että alueyhteisöt soveltavat niitä tehokkaasti oikeusturvan ja oikeudellisen ennakoitavuuden takaamiseksi. Komitean ehdotukset perustuvat perussopimuksen suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteisiin.

| 51. | ehdottaa komissiolle, että vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (5) kolmen vuoden jaksolle asetettu 200 000 euron enimmäismäärä, jonka ylittävää julkista tukea ei katsota valtiontueksi, nostettaisiin julkisista palveluista myönnettävien korvausten osalta 800 000 euroon (6) vuodessa, jotta valtiontukien valvonnan piiristä voitaisiin poistaa kaikki ne julkiset lähipalvelut, joiden taustalla on esimerkiksi paikallista yhdistystoimintaa ja alueen sosiaalisia mikroyrityksiä ja jotka toimivat esimerkiksi paikallisen sosiaalikehityksen alalla. Tällaisia ovat esimerkiksi sosiaalisen osallisuuden edistäminen, syrjäytymisen torjunta, paikallistoiminta, kulttuuri-, urheilu- ja sosiopedagogisen toiminnan kehittäminen jne. Ehdotus perustuu siihen, että tällaiset lähipalvelut eivät vaaranna yhteisön sisäistä kauppaa, sekä siihen, että alueyhteisöjen on käytännössä mahdotonta soveltaa valtiontukisääntöihin liittyvää valvontajärjestelmää tällaisiin lähitoimijoihin niiden erityisen tiheän rakenteen vuoksi. |
| --- | --- |

51.

ehdottaa komissiolle, että vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (5) kolmen vuoden jaksolle asetettu 200 000 euron enimmäismäärä, jonka ylittävää julkista tukea ei katsota valtiontueksi, nostettaisiin julkisista palveluista myönnettävien korvausten osalta 800 000 euroon (6) vuodessa, jotta valtiontukien valvonnan piiristä voitaisiin poistaa kaikki ne julkiset lähipalvelut, joiden taustalla on esimerkiksi paikallista yhdistystoimintaa ja alueen sosiaalisia mikroyrityksiä ja jotka toimivat esimerkiksi paikallisen sosiaalikehityksen alalla. Tällaisia ovat esimerkiksi sosiaalisen osallisuuden edistäminen, syrjäytymisen torjunta, paikallistoiminta, kulttuuri-, urheilu- ja sosiopedagogisen toiminnan kehittäminen jne. Ehdotus perustuu siihen, että tällaiset lähipalvelut eivät vaaranna yhteisön sisäistä kauppaa, sekä siihen, että alueyhteisöjen on käytännössä mahdotonta soveltaa valtiontukisääntöihin liittyvää valvontajärjestelmää tällaisiin lähitoimijoihin niiden erityisen tiheän rakenteen vuoksi.

| 52. | ehdottaa komissiolle, että niihin 800 000 euroa vuodessa ylittäviin korvauksiin, joita paikallisyhteisöt myöntävät yrityksille, jotka vastaavat paikallisten julkisten palveluiden – myös julkisten sosiaalipalveluiden – tuottamisesta, sovellettaisiin uutta yksinkertaistettua päätöstä, joka koskee ensisijaista yhteensopivuutta valtiontukijärjestelmän kanssa ja perustuu sisämarkkinoiden kehityksen nykytilanteessa siihen, että vaara yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvista vaikutuksista on erittäin pieni. Kyseisen vaaran vähäisyys johtuu julkisen palvelun yksinomaan paikallisesta luonteesta, alakohtaisesta organisoinnista ja erityisesti sen toimijoiden erityispiirteistä, jotka johtuvat paikallisuudesta sekä unionin tasoisen tai rajatylittävän ulottuvuuden puuttumisesta. |
| --- | --- |

52.

ehdottaa komissiolle, että niihin 800 000 euroa vuodessa ylittäviin korvauksiin, joita paikallisyhteisöt myöntävät yrityksille, jotka vastaavat paikallisten julkisten palveluiden – myös julkisten sosiaalipalveluiden – tuottamisesta, sovellettaisiin uutta yksinkertaistettua päätöstä, joka koskee ensisijaista yhteensopivuutta valtiontukijärjestelmän kanssa ja perustuu sisämarkkinoiden kehityksen nykytilanteessa siihen, että vaara yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvista vaikutuksista on erittäin pieni. Kyseisen vaaran vähäisyys johtuu julkisen palvelun yksinomaan paikallisesta luonteesta, alakohtaisesta organisoinnista ja erityisesti sen toimijoiden erityispiirteistä, jotka johtuvat paikallisuudesta sekä unionin tasoisen tai rajatylittävän ulottuvuuden puuttumisesta.

| 53. | katsoo, että yksinkertaistetun päätöksen soveltamisen tulee perustua seuraaviin riippumattomiin tekijöihin, sillä ne takaavat sisämarkkinoiden kehityksen nykytilanteessa, että vaara yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvista vaikutuksista on erittäin vähäinen: 1) korvauksia myöntää alue- ja/tai paikallisyhteisö, yhteisöryhmittymä tai muu alue- ja/tai paikallisyhteisön tähän tarkoitukseen valtuuttama taho; 2) korvausta myönnetään alueellisen tai paikallisen julkisen palvelun tuottamisesta tietyllä alueella ja vastauksena kyseisen alueen asukkaiden erityistarpeisiin; 3) korvausta myönnetään yrityksille, joilla on – oikeudellisesti tai tosiasiallisesti – rajallista alueellista toimivaltaa sillä alueella, jolla julkinen palvelu tuotetaan, tai jotka toimivat vain julkisten palveluiden alalla ja joilla ei ole muuta taloudellista toimintaa ja jotka on perustettu nimenomaan vastaamaan näihin perustarpeisiin tai jotka käyttävät julkisen palvelun käytöstä saamansa mahdolliset voitot julkisten palveluiden rahoittamiseen, jolloin voitot vähennetään tulevista korvauksista. |
| --- | --- |

53.

katsoo, että yksinkertaistetun päätöksen soveltamisen tulee perustua seuraaviin riippumattomiin tekijöihin, sillä ne takaavat sisämarkkinoiden kehityksen nykytilanteessa, että vaara yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvista vaikutuksista on erittäin vähäinen: 1) korvauksia myöntää alue- ja/tai paikallisyhteisö, yhteisöryhmittymä tai muu alue- ja/tai paikallisyhteisön tähän tarkoitukseen valtuuttama taho; 2) korvausta myönnetään alueellisen tai paikallisen julkisen palvelun tuottamisesta tietyllä alueella ja vastauksena kyseisen alueen asukkaiden erityistarpeisiin; 3) korvausta myönnetään yrityksille, joilla on – oikeudellisesti tai tosiasiallisesti – rajallista alueellista toimivaltaa sillä alueella, jolla julkinen palvelu tuotetaan, tai jotka toimivat vain julkisten palveluiden alalla ja joilla ei ole muuta taloudellista toimintaa ja jotka on perustettu nimenomaan vastaamaan näihin perustarpeisiin tai jotka käyttävät julkisen palvelun käytöstä saamansa mahdolliset voitot julkisten palveluiden rahoittamiseen, jolloin voitot vähennetään tulevista korvauksista.

| 54. | ehdottaa, että paikallisista ja/tai alueellisista julkisista palveluista myönnettävien korvausten ensisijaista yhteensopivuutta koskevassa yksinkertaistetussa päätöksessä korvauksia myöntävien viranomaisten tehtäväksi annettaisiin perussopimuksen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti ryhtyä kaikkiin tarpeellisiin toimiin mahdollisten ylikorvaustilanteiden ehkäisemiseksi, valvomiseksi ja purkamiseksi, sillä mahdollisten ylikorvaustilanteiden ehkäiseminen on suoraan alueyhteisöjen etujen mukaista. Toisaalta ilmitulleisiin liiallisiin korvauksiin liittyviä oikeussuojakeinoja tulee vastaavasti yksinkertaistaa. |
| --- | --- |

54.

ehdottaa, että paikallisista ja/tai alueellisista julkisista palveluista myönnettävien korvausten ensisijaista yhteensopivuutta koskevassa yksinkertaistetussa päätöksessä korvauksia myöntävien viranomaisten tehtäväksi annettaisiin perussopimuksen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti ryhtyä kaikkiin tarpeellisiin toimiin mahdollisten ylikorvaustilanteiden ehkäisemiseksi, valvomiseksi ja purkamiseksi, sillä mahdollisten ylikorvaustilanteiden ehkäiseminen on suoraan alueyhteisöjen etujen mukaista. Toisaalta ilmitulleisiin liiallisiin korvauksiin liittyviä oikeussuojakeinoja tulee vastaavasti yksinkertaistaa.

| 55. | ehdottaa, että silloin, kun kyse on unionin tasoisista tai rajatylittävistä julkisista palveluista, joista säädetään yhteisön direktiiveissä tai asetuksissa – joista esimerkkinä mainittakoon julkisten palveluiden velvoitteista maaliikenteessä annettu asetus (7) –, sekä muista julkisista palveluista, joista ei säädetä yhteisön lainsäädännössä mutta joiden erityispiirteet eivät vastaa uudessa yksinkertaistetussa päätöksessä määriteltyjä piirteitä mm. niiden toimijoiden unionitason tai rajatylittävän organisaation vuoksi, sovellettaisiin horisontaalisen lähestymistavan sijasta kunkin julkisen palvelun organisaation erityispiirteisiin sopeutettua alakohtaista lähestymistapaa käsiteltäessä julkisesta palvelusta myönnettävien korvausten yhteensopivuuteen liittyviä kysymyksiä, kuten palvelun tuottamisen nettokustannusten tasoa, toimijoiden tehokkuutta ja mahdollisen kohtuullisen tuoton hallinnointia, ja että näitä kysymyksiä koskevat kiistat ratkaistaisiin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelyllä. Komitea katsoo, että nykyisten direktiivien tai asetusten tarkistamista sekä uusien alakohtaisten direktiivien tai asetusten hyväksymistä odoteltaessa on tällä hetkellä voimassa olevien yhteisön puitteiden noudattamista jatkettava ottaen huomioon ehdotetut yksinkertaistukset, jotka koskevat julkisista palveluista korvauksena maksettavaa vähämerkityksistä tukea sekä paikallisten julkisten palveluiden ensisijaista yhteensopivuutta koskevan päätöksen tarkistamista. |
| --- | --- |

55.

ehdottaa, että silloin, kun kyse on unionin tasoisista tai rajatylittävistä julkisista palveluista, joista säädetään yhteisön direktiiveissä tai asetuksissa – joista esimerkkinä mainittakoon julkisten palveluiden velvoitteista maaliikenteessä annettu asetus (7) –, sekä muista julkisista palveluista, joista ei säädetä yhteisön lainsäädännössä mutta joiden erityispiirteet eivät vastaa uudessa yksinkertaistetussa päätöksessä määriteltyjä piirteitä mm. niiden toimijoiden unionitason tai rajatylittävän organisaation vuoksi, sovellettaisiin horisontaalisen lähestymistavan sijasta kunkin julkisen palvelun organisaation erityispiirteisiin sopeutettua alakohtaista lähestymistapaa käsiteltäessä julkisesta palvelusta myönnettävien korvausten yhteensopivuuteen liittyviä kysymyksiä, kuten palvelun tuottamisen nettokustannusten tasoa, toimijoiden tehokkuutta ja mahdollisen kohtuullisen tuoton hallinnointia, ja että näitä kysymyksiä koskevat kiistat ratkaistaisiin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelyllä. Komitea katsoo, että nykyisten direktiivien tai asetusten tarkistamista sekä uusien alakohtaisten direktiivien tai asetusten hyväksymistä odoteltaessa on tällä hetkellä voimassa olevien yhteisön puitteiden noudattamista jatkettava ottaen huomioon ehdotetut yksinkertaistukset, jotka koskevat julkisista palveluista korvauksena maksettavaa vähämerkityksistä tukea sekä paikallisten julkisten palveluiden ensisijaista yhteensopivuutta koskevan päätöksen tarkistamista.

| 56. | ehdottaa komissiolle perussopimuksen avoimuusperiaatteen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja 106 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti, että näiden kolmen määräyksen soveltamisen ehtona olisi toisaalta se, että on olemassa ”julkisia palveluja koskeva sopimus” (8) eli mikä tahansa virallinen asiakirja, jossa 1) tunnustetaan toimijan toteuttaman tehtävän yleishyödyllinen luonne ja sen liittyminen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja 106 artiklan 2 kohdan sekä pöytäkirjan N:o 262 artiklan piiriin, 2) esitetään tarkasti tehtävään liittyvät erityiset velvoitteet sekä alue, jota ne koskevat, ja 3) määritellään muuttujat, joiden perusteella julkisesta palvelusta myönnettävät korvaukset lasketaan, sekä toisaalta se, että kyseinen ”julkisia palveluja koskeva sopimus” julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä tätä tarkoitusta varten luodussa erityisessä luettelossa. |
| --- | --- |

56.

ehdottaa komissiolle perussopimuksen avoimuusperiaatteen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja 106 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti, että näiden kolmen määräyksen soveltamisen ehtona olisi toisaalta se, että on olemassa ”julkisia palveluja koskeva sopimus” (8) eli mikä tahansa virallinen asiakirja, jossa 1) tunnustetaan toimijan toteuttaman tehtävän yleishyödyllinen luonne ja sen liittyminen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja 106 artiklan 2 kohdan sekä pöytäkirjan N:o 262 artiklan piiriin, 2) esitetään tarkasti tehtävään liittyvät erityiset velvoitteet sekä alue, jota ne koskevat, ja 3) määritellään muuttujat, joiden perusteella julkisesta palvelusta myönnettävät korvaukset lasketaan, sekä toisaalta se, että kyseinen ”julkisia palveluja koskeva sopimus” julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä tätä tarkoitusta varten luodussa erityisessä luettelossa.

Bryssel 1. heinäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi, KOM(2010) 608 lopullinen.

1

(2)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja Frequently asked questions in relation with Commission Decision of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) of the EC Treaty to State aid in the form of public service compensation granted to undertaking entrusted with the operation of services of general economic interest, and of the Community Framework for State aid in the form of public service compensation; saateasiakirja ”Yleishyödyllisiä palveluita ja yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita koskeva uusi eurooppalainen sitoumus”, KOM(2007) 752 lopullinen, SEC(2007) 1516.

2

Frequently asked questions in relation with Commission Decision of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) of the EC Treaty to State aid in the form of public service compensation granted to undertaking entrusted with the operation of services of general economic interest, and of the Community Framework for State aid in the form of public service compensation

(3)  SEC(2010) 1545, 7.12.2010.

3

(4)  http://ec.europa.eu/services_general_interest/index_en.htm.

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen.

5

(6)  Summa vastaa julkisten lähipalveluiden tuottamisen keskimääräisiä nettokustannuksia ilman kohtuullista tuottoa yrityksessä, jossa on 20–25 työntekijää.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta.

7

(8)  Edellä mainitussa asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitetulla tavalla.

8

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/48

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen”

2011/C 259/09

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pyytää, että kaikissa EU:n tasolla hyväksyttävissä infrastruktuurihankkeissa otettaisiin huomioon näiden asioiden hoito alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

pyytää, että kaikissa EU:n tasolla hyväksyttävissä infrastruktuurihankkeissa otettaisiin huomioon näiden asioiden hoito alue- ja paikallistasolla.

| — | pyytää painokkaasti, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli ja tarpeet otetaan huomioon kaikkien energiainfrastruktuurin kehittämishankkeiden selvitysvaiheessa ja että kustannukset ja hyödyt, joita hankkeista voi syntyä paikallis-, alue- ja jopa makroaluetasolla, arvioidaan yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

—

pyytää painokkaasti, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli ja tarpeet otetaan huomioon kaikkien energiainfrastruktuurin kehittämishankkeiden selvitysvaiheessa ja että kustannukset ja hyödyt, joita hankkeista voi syntyä paikallis-, alue- ja jopa makroaluetasolla, arvioidaan yksityiskohtaisesti.

| — | katsoo, että energiainfrastruktuureja arvioitaessa olisi mitattava hankkeiden vaikutusta niin energiavarmuuteen kuin ympäristöön ja maisemaan sekä yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että energiainfrastruktuureja arvioitaessa olisi mitattava hankkeiden vaikutusta niin energiavarmuuteen kuin ympäristöön ja maisemaan sekä yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen.

| — | pitää erittäin tervetulleena sitä, että Euroopan komissio antaa prioriteettiaseman älykkäiden verkkojen luomiseen tarvittavan teknologian kehittämiselle. Verkot ovat ratkaisevan tärkeitä energiamarkkinoiden toimivuuden näkökulmasta, sillä ne mahdollistavat resurssien tehokkaamman ja kannattavamman käytön. |
| --- | --- |

—

pitää erittäin tervetulleena sitä, että Euroopan komissio antaa prioriteettiaseman älykkäiden verkkojen luomiseen tarvittavan teknologian kehittämiselle. Verkot ovat ratkaisevan tärkeitä energiamarkkinoiden toimivuuden näkökulmasta, sillä ne mahdollistavat resurssien tehokkaamman ja kannattavamman käytön.

| — | on huolissaan siitä, että Euroopan komissio ei pysty esittämään kattavaa ja yksityiskohtaista rahoitussuunnitelmaa energiainfrastruktuurin kehittämisohjelmaa varten. |
| --- | --- |

—

on huolissaan siitä, että Euroopan komissio ei pysty esittämään kattavaa ja yksityiskohtaista rahoitussuunnitelmaa energiainfrastruktuurin kehittämisohjelmaa varten.

| — | pyytää saada esittää mielipiteensä keskeisistä kysymyksistä, jotka liittyvät energiainfrastruktuuri-investointeja koskevan ohjelman budjetointiin, kaavailtuihin rahoitustapoihin sekä eri toimijoiden, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten mutta myös kaikkien kuluttajien, osalle lankeaviin maksuosuuksiin. |
| --- | --- |

—

pyytää saada esittää mielipiteensä keskeisistä kysymyksistä, jotka liittyvät energiainfrastruktuuri-investointeja koskevan ohjelman budjetointiin, kaavailtuihin rahoitustapoihin sekä eri toimijoiden, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten mutta myös kaikkien kuluttajien, osalle lankeaviin maksuosuuksiin.

| Esittelijä | Michel LEBRUN (BE, PPE), ranskankielisen yhteisön parlamentin jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten
  KOM(2010) 677 lopullinen |

Esittelijä

Michel LEBRUN (BE, PPE), ranskankielisen yhteisön parlamentin jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten

KOM(2010) 677 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni sitoutuu täysimittaisesti valtavaan ja ratkaisevan tärkeään eurooppalaisen superenergiaverkon, toimivien yhteenliittymien ja hajautettujen älykkäiden verkkojen samanaikaiseen kehittämistyöhön. Alueiden komitea on luonnollisesti erittäin innostunut ajatuksesta, että tämän aloitteen yhteydessä myös syrjäisten alueiden eristyneisyys on määrä ottaa asianmukaisesti huomioon ja että ne on tarkoitus liittää näihin verkkoihin. Tällaisten rakenteiden käyttöönotto vahvistaa alueellista yhteenkuuluvuutta ja alueiden välistä solidaarisuutta, kunhan kaikkien huolenaiheet ja intressit ymmärretään ja otetaan täysimääräisesti huomioon hankkeiden kehittelyvaiheessa. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni sitoutuu täysimittaisesti valtavaan ja ratkaisevan tärkeään eurooppalaisen superenergiaverkon, toimivien yhteenliittymien ja hajautettujen älykkäiden verkkojen samanaikaiseen kehittämistyöhön. Alueiden komitea on luonnollisesti erittäin innostunut ajatuksesta, että tämän aloitteen yhteydessä myös syrjäisten alueiden eristyneisyys on määrä ottaa asianmukaisesti huomioon ja että ne on tarkoitus liittää näihin verkkoihin. Tällaisten rakenteiden käyttöönotto vahvistaa alueellista yhteenkuuluvuutta ja alueiden välistä solidaarisuutta, kunhan kaikkien huolenaiheet ja intressit ymmärretään ja otetaan täysimääräisesti huomioon hankkeiden kehittelyvaiheessa.

| 2. | arvostaakin näin ollen sitä, että Euroopan komissio pitää tiedonannossaan ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen” tärkeänä paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista Euroopan energiainfrastruktuurien uudenaikaistamista ja tulevan integroidun superverkon kehittämistä koskevan päätöksentekoprosessin kaikkiin vaiheisiin. Alueiden komitea korostaa, että osallistumismahdollisuus olisi annettava heti hankeselvitysten ensi vaiheista alkaen. |
| --- | --- |

2.

arvostaakin näin ollen sitä, että Euroopan komissio pitää tiedonannossaan ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen” tärkeänä paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista Euroopan energiainfrastruktuurien uudenaikaistamista ja tulevan integroidun superverkon kehittämistä koskevan päätöksentekoprosessin kaikkiin vaiheisiin. Alueiden komitea korostaa, että osallistumismahdollisuus olisi annettava heti hankeselvitysten ensi vaiheista alkaen.

| 3. | korostaa, että alue- ja paikallisyhteisöillä on merkittävä rooli Euroopan komission esittämien hankkeiden onnistumisen kannalta, sillä niillä on toimivaltaa ja vastuuta monilla aloilla, jotka liittyvät suunnitteluun, lupien myöntämiseen, investointeihin, julkisiin hankintoihin, energian tuotantoon, kuljetukseen, jakeluun ja kulutuksen hallintaan sekä energiatehokkuuden parantamiseen ja energiajätteen käsittelyyn ja varastointiin. Kaikissa EU:n tasolla hyväksyttävissä infrastruktuurihankkeissa on sen vuoksi otettava huomioon näiden asioiden hoito alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että alue- ja paikallisyhteisöillä on merkittävä rooli Euroopan komission esittämien hankkeiden onnistumisen kannalta, sillä niillä on toimivaltaa ja vastuuta monilla aloilla, jotka liittyvät suunnitteluun, lupien myöntämiseen, investointeihin, julkisiin hankintoihin, energian tuotantoon, kuljetukseen, jakeluun ja kulutuksen hallintaan sekä energiatehokkuuden parantamiseen ja energiajätteen käsittelyyn ja varastointiin. Kaikissa EU:n tasolla hyväksyttävissä infrastruktuurihankkeissa on sen vuoksi otettava huomioon näiden asioiden hoito alue- ja paikallistasolla.

| 4. | arvostaa erityisesti alueellisten klusterimekanismien saamaa huomiota. Erikoistuneiden alueellisten foorumien järjestelmällinen perustaminen helpottaisi ja jopa nopeuttaisi kaavailtujen hankkeiden suunnittelua, rahoitusta, toteutusta, seurantaa ja valvontaa ja on välttämätöntä kaikkien uuden energiainfrastruktuurin perustamisen kanssa tekemisissä olevien alueellisten ja paikallisten toimijoiden yhteistyön ja sitoutumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.

arvostaa erityisesti alueellisten klusterimekanismien saamaa huomiota. Erikoistuneiden alueellisten foorumien järjestelmällinen perustaminen helpottaisi ja jopa nopeuttaisi kaavailtujen hankkeiden suunnittelua, rahoitusta, toteutusta, seurantaa ja valvontaa ja on välttämätöntä kaikkien uuden energiainfrastruktuurin perustamisen kanssa tekemisissä olevien alueellisten ja paikallisten toimijoiden yhteistyön ja sitoutumisen varmistamiseksi.

| 5. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että uuden infrastruktuurin sijoittamisesta tiedotetaan kansalaisille ajoissa ja järjestelmällisesti. Paikallis- ja alueviranomaisten, jotka ovat suoraan yhteydessä alueen asukkaisiin, on saatava käyttöönsä tarvittavat keinot ja rakenteet riittävää tiedotusta ja yleisön konsultointia varten, jotta voidaan varmistua asukkaiden tuesta ja sitoutumisesta hankkeeseen. On myös tärkeää, että komissio lisää energiainfrastruktuurien tarpeellisuuden määrittelemiseen käytettävien mallintamistekniikkojen avoimuutta ja valvoo niiden kilpailutusta ja että paikallis- ja alueviranomaiset hallitsevat mallintamistekniikkojen laatimisessa käytetyt parametrit ja laskentatavat. |
| --- | --- |

5.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että uuden infrastruktuurin sijoittamisesta tiedotetaan kansalaisille ajoissa ja järjestelmällisesti. Paikallis- ja alueviranomaisten, jotka ovat suoraan yhteydessä alueen asukkaisiin, on saatava käyttöönsä tarvittavat keinot ja rakenteet riittävää tiedotusta ja yleisön konsultointia varten, jotta voidaan varmistua asukkaiden tuesta ja sitoutumisesta hankkeeseen. On myös tärkeää, että komissio lisää energiainfrastruktuurien tarpeellisuuden määrittelemiseen käytettävien mallintamistekniikkojen avoimuutta ja valvoo niiden kilpailutusta ja että paikallis- ja alueviranomaiset hallitsevat mallintamistekniikkojen laatimisessa käytetyt parametrit ja laskentatavat.

Keskeiset viestit

| 6. | yhtyy Euroopan komission näkemykseen, että Euroopan unioni ei pysty saavuttamaan uusiutuvaa energiaa, kasvihuonekaasupäästöjen ja energiankulutuksen vähentämistä sekä toimitusvarmuutta koskevia tavoitteitaan, ellei se investoi merkittävästi kehittääkseen mahdollisimman energiatehokkaan talouden. Tämä edellyttää esimerkiksi Euroopan laajuisten verkkojen uudenaikaistamista, yhteenliittymien kehittämistä ja mahdollisuutta liittää uusiutuvat energialähteet ensisijaisesti näihin verkkoihin muun muassa lisäämällä keski- ja pienjännitteisiä jakeluverkkoja, sillä se on välttämätön edellytys uusiutuviin energialähteisiin perustuvan hajautetun energiantuotannon toteuttamiselle. |
| --- | --- |

6.

yhtyy Euroopan komission näkemykseen, että Euroopan unioni ei pysty saavuttamaan uusiutuvaa energiaa, kasvihuonekaasupäästöjen ja energiankulutuksen vähentämistä sekä toimitusvarmuutta koskevia tavoitteitaan, ellei se investoi merkittävästi kehittääkseen mahdollisimman energiatehokkaan talouden. Tämä edellyttää esimerkiksi Euroopan laajuisten verkkojen uudenaikaistamista, yhteenliittymien kehittämistä ja mahdollisuutta liittää uusiutuvat energialähteet ensisijaisesti näihin verkkoihin muun muassa lisäämällä keski- ja pienjännitteisiä jakeluverkkoja, sillä se on välttämätön edellytys uusiutuviin energialähteisiin perustuvan hajautetun energiantuotannon toteuttamiselle.

| 7. | kiinnittää komission huomiota alueiden komitean äskettäin antamaan päätöslauselmaan ”Japanin luonnonkatastrofien ja ydinonnettomuuden seuraukset: opetuksia Euroopan unionille” ja etenkin sen kohtiin 14–16 ja ehdottaa, että se otettaisiin huomioon tulevien energiainfrastruktuurien suunnittelussa. Lisäksi komitea kehottaa ottamaan asianmukaisesti huomioon vuoteen 2050 ulottuvat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet. Erityisen tärkeää on pitää tiukasti kiinni siitä, että kaikkien maiden tulee saavuttaa tai ylittää tavoitteensa fossiilisten polttoaineiden, kuten hiilen, öljyn ja maakaasun, käytöstä aiheutuvien päästöjen vähentämisestä. |
| --- | --- |

7.

kiinnittää komission huomiota alueiden komitean äskettäin antamaan päätöslauselmaan ”Japanin luonnonkatastrofien ja ydinonnettomuuden seuraukset: opetuksia Euroopan unionille” ja etenkin sen kohtiin 14–16 ja ehdottaa, että se otettaisiin huomioon tulevien energiainfrastruktuurien suunnittelussa. Lisäksi komitea kehottaa ottamaan asianmukaisesti huomioon vuoteen 2050 ulottuvat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet. Erityisen tärkeää on pitää tiukasti kiinni siitä, että kaikkien maiden tulee saavuttaa tai ylittää tavoitteensa fossiilisten polttoaineiden, kuten hiilen, öljyn ja maakaasun, käytöstä aiheutuvien päästöjen vähentämisestä.

| 8. | korostaa, että on syytä selvittää infrastruktuurien suhteellinen merkitys huomioon ottaen, milloin olemassa olevia infrastruktuureja voidaan parantaa tai uudenaikaistaa ja milloin uudet, suuret infrastruktuurit ovat välttämättömiä. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että on syytä selvittää infrastruktuurien suhteellinen merkitys huomioon ottaen, milloin olemassa olevia infrastruktuureja voidaan parantaa tai uudenaikaistaa ja milloin uudet, suuret infrastruktuurit ovat välttämättömiä.

| 9. | korostaa tarvetta harkita lisätoimenpiteitä kysynnän hallitsemiseksi ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin energiansäästölle ja energiatehokkuudelle asetettujen, vuoteen 2020 ulottuvien tavoitteiden saavuttamiseksi. Tuleva energiainfrastruktuuritarve riippuu kyvystämme järkeistää kulutustamme. |
| --- | --- |

9.

korostaa tarvetta harkita lisätoimenpiteitä kysynnän hallitsemiseksi ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin energiansäästölle ja energiatehokkuudelle asetettujen, vuoteen 2020 ulottuvien tavoitteiden saavuttamiseksi. Tuleva energiainfrastruktuuritarve riippuu kyvystämme järkeistää kulutustamme.

| 10. | pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että tulevaa eurooppalaista superverkkoa voitaisiin tarkoituksenmukaisen kansallisen ja EU:n tason politiikan avulla käyttää keinona saattaa sähkön ja maakaasun sisämarkkinat valmiiksi ja saada näin kilpailu toteutumaan tällä alalla. Alueiden komitea katsoo, että toimivien yhtenäismarkkinoiden valmiiksi saattaminen ja integroidun, tehokkaan eurooppalaisen energiaverkon perustaminen on ehdottoman välttämätöntä Euroopan unionin 2020-tavoitteiden mukaisen vaurauden ja koheesion saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

10.

pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että tulevaa eurooppalaista superverkkoa voitaisiin tarkoituksenmukaisen kansallisen ja EU:n tason politiikan avulla käyttää keinona saattaa sähkön ja maakaasun sisämarkkinat valmiiksi ja saada näin kilpailu toteutumaan tällä alalla. Alueiden komitea katsoo, että toimivien yhtenäismarkkinoiden valmiiksi saattaminen ja integroidun, tehokkaan eurooppalaisen energiaverkon perustaminen on ehdottoman välttämätöntä Euroopan unionin 2020-tavoitteiden mukaisen vaurauden ja koheesion saavuttamiseksi.

| 11. | painottaa tehokkaiden kaasuinfrastruktuurien merkitystä energiahuollon monipuolistamisen ja energian toimitusvarmuuden parantamiseksi samoin kuin eräiden alueiden energiariippuvuuden vähentämiseksi. Samalla komitea korostaa tarvetta luoda kaasuinfrastruktuureille säännöt, joilla varmistetaan joustavuuden lisääminen ja etenkin mahdollisuus virtaussuunnan kääntämiseen, jotta voidaan lopettaa eräiden alueiden riippuvuus yhdestä ainoasta toimituslähteestä. Lisäksi komitea katsoo, että kaasuinfrastruktuureja kehitettäessä on tärkeää ottaa täysipainoisesti huomioon nesteytetyn maakaasun ja paineistetun maakaasun terminaalien osuus. |
| --- | --- |

11.

painottaa tehokkaiden kaasuinfrastruktuurien merkitystä energiahuollon monipuolistamisen ja energian toimitusvarmuuden parantamiseksi samoin kuin eräiden alueiden energiariippuvuuden vähentämiseksi. Samalla komitea korostaa tarvetta luoda kaasuinfrastruktuureille säännöt, joilla varmistetaan joustavuuden lisääminen ja etenkin mahdollisuus virtaussuunnan kääntämiseen, jotta voidaan lopettaa eräiden alueiden riippuvuus yhdestä ainoasta toimituslähteestä. Lisäksi komitea katsoo, että kaasuinfrastruktuureja kehitettäessä on tärkeää ottaa täysipainoisesti huomioon nesteytetyn maakaasun ja paineistetun maakaasun terminaalien osuus.

| 12. | katsoo, että Euroopan komission tiedonannossa ehdotetut toimenpiteet täydentävät kolmatta pakettia, sillä niillä pyritään vastaamaan investointitarpeeseen energiantuotannon ja energiansiirron alalla. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että Euroopan komission tiedonannossa ehdotetut toimenpiteet täydentävät kolmatta pakettia, sillä niillä pyritään vastaamaan investointitarpeeseen energiantuotannon ja energiansiirron alalla.

| 13. | tunnustaa tässä yhteydessä energiamarkkinoiden sääntelyviranomaisten roolin energiainfrastruktuuriin suunnattujen investointien tarkoituksenmukaisuuden ja tehokkuuden varmistajina riippumatta siitä, ovatko kyseessä keskitetyt vai hajautetut investoinnit. |
| --- | --- |

13.

tunnustaa tässä yhteydessä energiamarkkinoiden sääntelyviranomaisten roolin energiainfrastruktuuriin suunnattujen investointien tarkoituksenmukaisuuden ja tehokkuuden varmistajina riippumatta siitä, ovatko kyseessä keskitetyt vai hajautetut investoinnit.

| 14. | pitää erittäin tervetulleena prioriteettiaseman antamista älykkäiden verkkojen luomiseen tarvittavan teknologian kehittämiselle. Verkot ovat ratkaisevan tärkeitä energiamarkkinoiden toimivuuden näkökulmasta, sillä ne mahdollistavat resurssien tehokkaamman ja kannattavamman käytön. Alueiden komitea pyytää perustamaan foorumin tulevaan älykkääseen verkkoon liittyvää konsultointia, tiedotusta ja näkemystenvaihtoa varten. |
| --- | --- |

14.

pitää erittäin tervetulleena prioriteettiaseman antamista älykkäiden verkkojen luomiseen tarvittavan teknologian kehittämiselle. Verkot ovat ratkaisevan tärkeitä energiamarkkinoiden toimivuuden näkökulmasta, sillä ne mahdollistavat resurssien tehokkaamman ja kannattavamman käytön. Alueiden komitea pyytää perustamaan foorumin tulevaan älykkääseen verkkoon liittyvää konsultointia, tiedotusta ja näkemystenvaihtoa varten.

| 15. | katsoo, että energiatehokkuus on vahva ja kannattava väline kestävän energiatulevaisuuden aikaansaamiseksi ja että se voi osaltaan vähentää tarvetta investoida energiainfrastruktuureihin. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että energiatehokkuus on vahva ja kannattava väline kestävän energiatulevaisuuden aikaansaamiseksi ja että se voi osaltaan vähentää tarvetta investoida energiainfrastruktuureihin.

| 16. | on huolissaan siitä, että Euroopan komissio ei pysty esittämään kattavaa ja yksityiskohtaista rahoitussuunnitelmaa energiainfrastruktuurin kehittämisohjelmaa varten. Komitea harmittelee, ettei se näin ollen pysty esittämään mielipidettään keskeisistä kysymyksistä, jotka liittyvät ohjelman budjetointiin, kaavailtuihin rahoitustapoihin sekä eri toimijoiden, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten mutta myös kaikkien kuluttajien, osalle lankeaviin maksuosuuksiin. |
| --- | --- |

16.

on huolissaan siitä, että Euroopan komissio ei pysty esittämään kattavaa ja yksityiskohtaista rahoitussuunnitelmaa energiainfrastruktuurin kehittämisohjelmaa varten. Komitea harmittelee, ettei se näin ollen pysty esittämään mielipidettään keskeisistä kysymyksistä, jotka liittyvät ohjelman budjetointiin, kaavailtuihin rahoitustapoihin sekä eri toimijoiden, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten mutta myös kaikkien kuluttajien, osalle lankeaviin maksuosuuksiin.

| 17. | tukee Euroopan komission ajatusta perustaa eurooppalainen infrastruktuurirahasto, josta annetaan rahoitusta kaikille suurille EU:n edun mukaisille infrastruktuurihankkeille energian, laajakaistan ja liikenteen, myös Euroopan laajuisten verkkojen, alalla. |
| --- | --- |

17.

tukee Euroopan komission ajatusta perustaa eurooppalainen infrastruktuurirahasto, josta annetaan rahoitusta kaikille suurille EU:n edun mukaisille infrastruktuurihankkeille energian, laajakaistan ja liikenteen, myös Euroopan laajuisten verkkojen, alalla.

| 18. | pahoittelee niin ikään, ettei hyödylle, joka strategian avulla pyritään saavuttamaan, ole asetettu määrällisesti mitattavissa olevia tavoitteita. |
| --- | --- |

18.

pahoittelee niin ikään, ettei hyödylle, joka strategian avulla pyritään saavuttamaan, ole asetettu määrällisesti mitattavissa olevia tavoitteita.

| 19. | kehottaakin painokkaasti vahvistamaan ja välittämään mahdollisimman pian täydelliset ja yksityiskohtaiset tiedot komission tarkastelemista rahoitustavoista ja -keinoista ja antamaan jatkossa komitealle mahdollisuuden ilmaista mielipiteensä näistä aiheista. |
| --- | --- |

19.

kehottaakin painokkaasti vahvistamaan ja välittämään mahdollisimman pian täydelliset ja yksityiskohtaiset tiedot komission tarkastelemista rahoitustavoista ja -keinoista ja antamaan jatkossa komitealle mahdollisuuden ilmaista mielipiteensä näistä aiheista.

| 20. | pyytää painokkaasti, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli ja tarpeet otetaan huomioon kaikkien energiainfrastruktuurinkehittämishankkeiden selvitysvaiheessa. Kustannukset ja hyödyt, joita hankkeista voi syntyä paikallis-, alue- ja jopa makroaluetasolla, on ehdottomasti arvioitava järjestelmällisesti ja yksityiskohtaisesti. Arvioinnissa olisi mitattava hankkeiden vaikutusta niin energiavarmuuteen kuin ympäristöön ja maisemaan sekä yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen alueilla. Yksi suuri este energiainfrastruktuurien kehittämiselle on tunnetusti yleisön vastustus. Energiainfrastruktuurien kehittämisen paikallisyhteisöille tuomien hyötyjen sekä sen myönteisten ympäristövaikutusten osoittaminen voi auttaa oleellisesti tämän vastustuksen poistamisessa. |
| --- | --- |

20.

pyytää painokkaasti, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli ja tarpeet otetaan huomioon kaikkien energiainfrastruktuurinkehittämishankkeiden selvitysvaiheessa. Kustannukset ja hyödyt, joita hankkeista voi syntyä paikallis-, alue- ja jopa makroaluetasolla, on ehdottomasti arvioitava järjestelmällisesti ja yksityiskohtaisesti. Arvioinnissa olisi mitattava hankkeiden vaikutusta niin energiavarmuuteen kuin ympäristöön ja maisemaan sekä yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen alueilla. Yksi suuri este energiainfrastruktuurien kehittämiselle on tunnetusti yleisön vastustus. Energiainfrastruktuurien kehittämisen paikallisyhteisöille tuomien hyötyjen sekä sen myönteisten ympäristövaikutusten osoittaminen voi auttaa oleellisesti tämän vastustuksen poistamisessa.

| 21. | myöntää, että valtiollisen tason toiminta on välttämätöntä verkkoihin ja yhteenliittymiin kohdistuvien investointien koordinoinnissa. Alueiden komitea toistaa kuitenkin, että huomattava osuus uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannosta sekä etenkin rakennusten energiankulutuksen vähennyksestä saa alkunsa paikallis- ja aluetason aloitteista. |
| --- | --- |

21.

myöntää, että valtiollisen tason toiminta on välttämätöntä verkkoihin ja yhteenliittymiin kohdistuvien investointien koordinoinnissa. Alueiden komitea toistaa kuitenkin, että huomattava osuus uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannosta sekä etenkin rakennusten energiankulutuksen vähennyksestä saa alkunsa paikallis- ja aluetason aloitteista.

| 22. | toteaa, että EU:n ja sen ulkopuolisten maiden välisten sähkönsiirtoinfrastruktuurien kehitys voi lisätä hiilivuotojen riskiä tai joissakin tapauksissa aiheuttaa sen, ja kehottaa näin ollen komissiota tarkastelemaan pikaisesti eurooppalaisille päästöoikeuksien markkinoille tehtäviä muutoksia hiilivuotojen välttämiseksi. Tässä yhteydessä olisi pohdittava erilaisia vaihtoehtoja, kuten hiilensisällyttämismekanismia. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että EU:n ja sen ulkopuolisten maiden välisten sähkönsiirtoinfrastruktuurien kehitys voi lisätä hiilivuotojen riskiä tai joissakin tapauksissa aiheuttaa sen, ja kehottaa näin ollen komissiota tarkastelemaan pikaisesti eurooppalaisille päästöoikeuksien markkinoille tehtäviä muutoksia hiilivuotojen välttämiseksi. Tässä yhteydessä olisi pohdittava erilaisia vaihtoehtoja, kuten hiilensisällyttämismekanismia.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli

| 23. | tunnustaa, että Euroopan energiainfrastruktuurin uudenaikaistamishanke on taloudellisesti, ympäristönsuojelun kannalta ja yhteiskunnallisesti hyödyllinen, sillä se auttaa houkuttelemaan energiateollisuuden toimijoita ja perustamaan uusia sekä tukemaan lukuisten työpaikkojen luomista alalle. Alueet ja kunnat saattavat hyötyä näistä myönteisistä vaikutuksista ensimmäisenä. |
| --- | --- |

23.

tunnustaa, että Euroopan energiainfrastruktuurin uudenaikaistamishanke on taloudellisesti, ympäristönsuojelun kannalta ja yhteiskunnallisesti hyödyllinen, sillä se auttaa houkuttelemaan energiateollisuuden toimijoita ja perustamaan uusia sekä tukemaan lukuisten työpaikkojen luomista alalle. Alueet ja kunnat saattavat hyötyä näistä myönteisistä vaikutuksista ensimmäisenä.

| 24. | korostaa sen tärkeyttä, että uusiutuvan energian tuotantolähteet integroidaan alueellisista ja paikallisverkoista käsin Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin, jolloin ne voivat hyötyä kuljetus- ja jakelujärjestelyistä ja kehittyä edelleen. |
| --- | --- |

24.

korostaa sen tärkeyttä, että uusiutuvan energian tuotantolähteet integroidaan alueellisista ja paikallisverkoista käsin Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin, jolloin ne voivat hyötyä kuljetus- ja jakelujärjestelyistä ja kehittyä edelleen.

| 25. | kehottaa erityisesti tekemään infrastruktuuriin älykkäiden yhteisverkkojen edellyttämät muutokset, jotta pienet ja keskisuuret yritykset ja osuuskunnat voivat tuottaa omaa vihreää energiaa ja jakaa sitä vertaistahoille eri alueilla. AK pyytää Euroopan komissiota järjestämään erityisen konferenssin paikallis- ja alueviranomaisten sekä asianomaisten sidosryhmien kanssa Euroopan energiantuotannon muutoksen käynnistämiseksi. |
| --- | --- |

25.

kehottaa erityisesti tekemään infrastruktuuriin älykkäiden yhteisverkkojen edellyttämät muutokset, jotta pienet ja keskisuuret yritykset ja osuuskunnat voivat tuottaa omaa vihreää energiaa ja jakaa sitä vertaistahoille eri alueilla. AK pyytää Euroopan komissiota järjestämään erityisen konferenssin paikallis- ja alueviranomaisten sekä asianomaisten sidosryhmien kanssa Euroopan energiantuotannon muutoksen käynnistämiseksi.

| 26. | katsoo, että on tärkeää korostaa tilaisuutta, jonka strategia tarjoaa innovoinnille ja teknologiselle kehittämiselle eurooppalaisten yritysten tähdätessä johtoasemaan ja pyrkiessä parantamaan kilpailukykyään laitesektorilla (etenkin sähköalalla sellaisissa toiminnoissa kuin uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto, älykkäät ja suurtehoverkot, sähkön uudet varastointimuodot tai sähkökäyttöisen ajoneuvokannan lisääminen). Komitea kehottaa lujittamaan Euroopan energiateknologiastrategiaa ja alan T&K-puiteohjelmiin liittyviä aloitteita. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että on tärkeää korostaa tilaisuutta, jonka strategia tarjoaa innovoinnille ja teknologiselle kehittämiselle eurooppalaisten yritysten tähdätessä johtoasemaan ja pyrkiessä parantamaan kilpailukykyään laitesektorilla (etenkin sähköalalla sellaisissa toiminnoissa kuin uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto, älykkäät ja suurtehoverkot, sähkön uudet varastointimuodot tai sähkökäyttöisen ajoneuvokannan lisääminen). Komitea kehottaa lujittamaan Euroopan energiateknologiastrategiaa ja alan T&K-puiteohjelmiin liittyviä aloitteita.

| 27. | toteaa, ettei tilanteen voida kuluttajahintojen, innovoinnin ja energian toimitusvarmuuden osalta odottaa paranevan ilman tehokkaampia ja älykkäämpiä verkkoperusrakenteita etenkään niillä alueilla, jotka ovat taloudellisesti vähemmän kiinnostavia yrityksille, kuten syrjäisillä, harvaan asutuilla ja taloudellisesti muita heikommilla alueilla. |
| --- | --- |

27.

toteaa, ettei tilanteen voida kuluttajahintojen, innovoinnin ja energian toimitusvarmuuden osalta odottaa paranevan ilman tehokkaampia ja älykkäämpiä verkkoperusrakenteita etenkään niillä alueilla, jotka ovat taloudellisesti vähemmän kiinnostavia yrityksille, kuten syrjäisillä, harvaan asutuilla ja taloudellisesti muita heikommilla alueilla.

| 28. | muistuttaa, että energian keskitetty tuotanto suurissa voimalaitoksissa on eurooppalaisten energiasisämarkkinoiden toiminnan kannalta hyvin tärkeää. Sitä on kuitenkin merkittävästi täydennettävä hajautetun energiantuotannon laitoksilla sekä älykkäillä ohjaus- ja siirtojärjestelmillä. Alueiden komitea korostaakin, että kuntia ja alueita olisi kannustettava yhä enemmän kehittämään järjestelmiä ja tekniikoita hajautettuja energiantuotantomuotoja varten, sillä näin voidaan myös estää monopolien syntyminen energia-alalla ja edistää väestön osallistumista ja sen myötä entistä laajempaa kestäväpohjaisen energiatalouden hyväksyntää. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa, että energian keskitetty tuotanto suurissa voimalaitoksissa on eurooppalaisten energiasisämarkkinoiden toiminnan kannalta hyvin tärkeää. Sitä on kuitenkin merkittävästi täydennettävä hajautetun energiantuotannon laitoksilla sekä älykkäillä ohjaus- ja siirtojärjestelmillä. Alueiden komitea korostaakin, että kuntia ja alueita olisi kannustettava yhä enemmän kehittämään järjestelmiä ja tekniikoita hajautettuja energiantuotantomuotoja varten, sillä näin voidaan myös estää monopolien syntyminen energia-alalla ja edistää väestön osallistumista ja sen myötä entistä laajempaa kestäväpohjaisen energiatalouden hyväksyntää.

| 29. | korostaa, että energian tuottaminen hajautetusti pienissä paikallis- ja aluetason tuotantokeskuksissa ympäristön kannalta järkevissä paikoissa on tehokas tapa kunnille ja alueille kehittää saasteetonta uusiutuvaa energiaa sekä edistää ympäristönsuojelua ja torjua ilmaston lämpenemistä. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että energian tuottaminen hajautetusti pienissä paikallis- ja aluetason tuotantokeskuksissa ympäristön kannalta järkevissä paikoissa on tehokas tapa kunnille ja alueille kehittää saasteetonta uusiutuvaa energiaa sekä edistää ympäristönsuojelua ja torjua ilmaston lämpenemistä.

| 30. | toteaa, että hajautettujen tuotantolähteiden kehittäminen auttaisi myös koko Euroopan unionia irrottautumaan vähitellen tilanteesta, jossa se on riippuvainen ulkomailta tuodusta energiasta, ja parantamaan näin toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että hajautettujen tuotantolähteiden kehittäminen auttaisi myös koko Euroopan unionia irrottautumaan vähitellen tilanteesta, jossa se on riippuvainen ulkomailta tuodusta energiasta, ja parantamaan näin toimitusvarmuutta.

| 31. | pyytää saada olla mukana laatimassa menetelmää, jonka avulla määritellään ne konkreettiset hankkeet, joiden katsotaan olevan Euroopan edun mukaisia, ja keinot, jotka ovat tarpeen näiden prioriteettien toteuttamiseksi joustavasti ja ottaen huomioon paikalliset ja alueelliset markkinatilanteeseen ja tarjolla oleviin teknologisiin vaihtoehtoihin liittyvät erityispiirteet. |
| --- | --- |

31.

pyytää saada olla mukana laatimassa menetelmää, jonka avulla määritellään ne konkreettiset hankkeet, joiden katsotaan olevan Euroopan edun mukaisia, ja keinot, jotka ovat tarpeen näiden prioriteettien toteuttamiseksi joustavasti ja ottaen huomioon paikalliset ja alueelliset markkinatilanteeseen ja tarjolla oleviin teknologisiin vaihtoehtoihin liittyvät erityispiirteet.

| 32. | kannattaa erikoistuneiden foorumien perustamista makroaluetasolle helpottamaan asetettujen prioriteettien toteutusta. Foorumien toiminnan olisi alettava jo hankkeiden selvitysvaiheessa, ja niiden olisi oltava mukana kaikissa toteutusvaiheissa, myös rahoitussuunnitelmien laadinnassa ja budjetoinnissa. |
| --- | --- |

32.

kannattaa erikoistuneiden foorumien perustamista makroaluetasolle helpottamaan asetettujen prioriteettien toteutusta. Foorumien toiminnan olisi alettava jo hankkeiden selvitysvaiheessa, ja niiden olisi oltava mukana kaikissa toteutusvaiheissa, myös rahoitussuunnitelmien laadinnassa ja budjetoinnissa.

| 33. | on tässä yhteydessä tyytyväinen etenkin Pohjanmeren alueen EU-maiden ja Norjan offshore-verkkoaloitteeseen, jonka tarkoituksena on koordinoida entistä paremmin merituulivoiman kehittämistä ja infrastruktuuria pohjoisilla merialueilla, sillä tuulienergialla on ratkaiseva rooli pyrittäessä saavuttamaan EU:n energia- ja ilmastotavoitteet. |
| --- | --- |

33.

on tässä yhteydessä tyytyväinen etenkin Pohjanmeren alueen EU-maiden ja Norjan offshore-verkkoaloitteeseen, jonka tarkoituksena on koordinoida entistä paremmin merituulivoiman kehittämistä ja infrastruktuuria pohjoisilla merialueilla, sillä tuulienergialla on ratkaiseva rooli pyrittäessä saavuttamaan EU:n energia- ja ilmastotavoitteet.

| 34. | kehottaa kasvattamaan huomattavasti alueellisten energia-aloitteiden roolia huolehtimalla siitä, että alaan erikoistuneet organisaatiot hoitavat teknisen suunnittelun ja rahoitussuunnittelun sekä hankkeiden vaikutusten arvioinnin. Tilapäisten alueellisten rakenteiden käyttöönotto on myös suotavaa edellyttäen, että niille annetaan valmiudet ja mekanismit tehokasta ja tuloksellista toimintaa ja päätöksentekoa varten. |
| --- | --- |

34.

kehottaa kasvattamaan huomattavasti alueellisten energia-aloitteiden roolia huolehtimalla siitä, että alaan erikoistuneet organisaatiot hoitavat teknisen suunnittelun ja rahoitussuunnittelun sekä hankkeiden vaikutusten arvioinnin. Tilapäisten alueellisten rakenteiden käyttöönotto on myös suotavaa edellyttäen, että niille annetaan valmiudet ja mekanismit tehokasta ja tuloksellista toimintaa ja päätöksentekoa varten.

| 35. | arvostaa erittäin kannustavia tuloksia, joita on saatu tämän alan alueidenvälistä ja kansainvälistä yhteistyötä hoitavien korkean tason ryhmien perustamisesta. Alueiden komitea on silti edelleen hyvin huolissaan siitä, että vähemmän arvovaltaisten alue- ja paikallisviranomaisten mielipiteitä ei kuulla riittävästi tällaisessa järjestelmässä. |
| --- | --- |

35.

arvostaa erittäin kannustavia tuloksia, joita on saatu tämän alan alueidenvälistä ja kansainvälistä yhteistyötä hoitavien korkean tason ryhmien perustamisesta. Alueiden komitea on silti edelleen hyvin huolissaan siitä, että vähemmän arvovaltaisten alue- ja paikallisviranomaisten mielipiteitä ei kuulla riittävästi tällaisessa järjestelmässä.

| 36. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että nykyiset energiainfrastruktuurilupien myöntämismenettelyt ovat valitettavan hitaita, ja toivoo niiden järkeistämistä, parempaa koordinointia ja kehittämistä. Ei kuitenkaan ole hyväksyttävää jättää myöntämisprosessin ulkopuolelle paikallis- ja alueviranomaisia, jotka ovat kuitenkin ensisijaisesti vastuussa ja osallisina vaikutuksista, joita joillakin energiahankkeilla voi olla alueen asukkaisiin. |
| --- | --- |

36.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että nykyiset energiainfrastruktuurilupien myöntämismenettelyt ovat valitettavan hitaita, ja toivoo niiden järkeistämistä, parempaa koordinointia ja kehittämistä. Ei kuitenkaan ole hyväksyttävää jättää myöntämisprosessin ulkopuolelle paikallis- ja alueviranomaisia, jotka ovat kuitenkin ensisijaisesti vastuussa ja osallisina vaikutuksista, joita joillakin energiahankkeilla voi olla alueen asukkaisiin.

| 37. | kannattaa ehdotusta perustaa yksi yhteysviranomainen (ns. keskitetty palvelupiste), joka toimii yhteystahona hankkeen toteuttajien ja valtakunnallisen, alueellisen ja/tai paikallistason toimivaltaisten viranomaisten välillä. Alueiden komitea korostaa, ettei alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa saa kaventaa millään tavalla. |
| --- | --- |

37.

kannattaa ehdotusta perustaa yksi yhteysviranomainen (ns. keskitetty palvelupiste), joka toimii yhteystahona hankkeen toteuttajien ja valtakunnallisen, alueellisen ja/tai paikallistason toimivaltaisten viranomaisten välillä. Alueiden komitea korostaa, ettei alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa saa kaventaa millään tavalla.

| 38. | kehottaa ottamaan käyttöön lupien myöntämiseen sovellettavat tarkoituksenmukaiset enimmäiskäsittelyajat, jotta toisaalta pystytään varmistamaan hankkeiden asianmukainen ja kattava arviointi ja takaamaan sidosryhmien osallisuus sekä toisaalta helpotetaan infrastruktuurin suunnittelua ja kehittämistä. |
| --- | --- |

38.

kehottaa ottamaan käyttöön lupien myöntämiseen sovellettavat tarkoituksenmukaiset enimmäiskäsittelyajat, jotta toisaalta pystytään varmistamaan hankkeiden asianmukainen ja kattava arviointi ja takaamaan sidosryhmien osallisuus sekä toisaalta helpotetaan infrastruktuurin suunnittelua ja kehittämistä.

| 39. | toistaa toivovansa, että asukkaat otetaan mukaan päätöksentekoprosessiin heti hankkeiden ensimmäisistä selvitysvaiheista alkaen. Mukanaolon on toteuduttava selkeästi, avoimesti ja konkreettisesti siten, että asukkaat saavat kaiken yhteiseen hankkeeseen osallistumiseen tarvittavan tiedon. Aikataulusta olisi tiedotettava mahdollisimman laajasti, jotta jokainen voi esittää mielipiteensä ja saada vastaukset kysymyksiinsä. |
| --- | --- |

39.

toistaa toivovansa, että asukkaat otetaan mukaan päätöksentekoprosessiin heti hankkeiden ensimmäisistä selvitysvaiheista alkaen. Mukanaolon on toteuduttava selkeästi, avoimesti ja konkreettisesti siten, että asukkaat saavat kaiken yhteiseen hankkeeseen osallistumiseen tarvittavan tiedon. Aikataulusta olisi tiedotettava mahdollisimman laajasti, jotta jokainen voi esittää mielipiteensä ja saada vastaukset kysymyksiinsä.

| 40. | toivoo saavansa olla aktiivisesti mukana kehittelemässä suuntaviivoja, joilla lisätään lupien myöntämisprosessin avoimuutta ja parannetaan sen ennakoitavuutta, jotta tavoitteet, jotka koskevat hankkeiden kielteisistä ja myönteisistä vaikutuksista tiedottamista ja viestintää, avoimuutta, esitettyjen lausuntojen huomioon ottamista, hankkeiden seurantaa ja yleisen mielipiteen kartoittamista, toteutuisivat tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

40.

toivoo saavansa olla aktiivisesti mukana kehittelemässä suuntaviivoja, joilla lisätään lupien myöntämisprosessin avoimuutta ja parannetaan sen ennakoitavuutta, jotta tavoitteet, jotka koskevat hankkeiden kielteisistä ja myönteisistä vaikutuksista tiedottamista ja viestintää, avoimuutta, esitettyjen lausuntojen huomioon ottamista, hankkeiden seurantaa ja yleisen mielipiteen kartoittamista, toteutuisivat tyydyttävällä tavalla.

| 41. | pyytää huolehtimaan erityisesti siitä, että yleisölle tiedotetaan hyödyistä, joita infrastruktuurin ja älykkäiden verkkojen kehittämisestä seuraa kuluttajille ja kansalaisille toimitusvarmuuden, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja energiatehokkuuden suhteen. Tiedotuksen olisi kuitenkin oltava tasapuolista, eli asukkaille koituvia haittojakaan ei tulisi piilotella. Avoin ja kokonaisvaltainen tiedotus on ainoa keino saada asukkaat ymmärtämään panosten laajuus ja hyväksymään helpommin hankkeen haittavaikutukset. Tiedotus on myös sovitettava kuhunkin erityistilanteeseen, jotta kaikki saavat täsmällistä ja merkityksellistä tietoa. |
| --- | --- |

41.

pyytää huolehtimaan erityisesti siitä, että yleisölle tiedotetaan hyödyistä, joita infrastruktuurin ja älykkäiden verkkojen kehittämisestä seuraa kuluttajille ja kansalaisille toimitusvarmuuden, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja energiatehokkuuden suhteen. Tiedotuksen olisi kuitenkin oltava tasapuolista, eli asukkaille koituvia haittojakaan ei tulisi piilotella. Avoin ja kokonaisvaltainen tiedotus on ainoa keino saada asukkaat ymmärtämään panosten laajuus ja hyväksymään helpommin hankkeen haittavaikutukset. Tiedotus on myös sovitettava kuhunkin erityistilanteeseen, jotta kaikki saavat täsmällistä ja merkityksellistä tietoa.

| 42. | kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaita, kaikkien saatavilla olevia ja oikeudenmukaisia vahingonkorvausjärjestelmiä niitä asukkaita varten, joihin hankkeiden toteutus vaikuttaa erityisen haitallisesti. Korvausten olisi oltava riittäviä siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat korvata aiheutuneet vaikutukset ja varmistaa, että yleisö edes hyväksyy hankkeen, vaikkei sitä suoranaisesti kannattaisikaan. |
| --- | --- |

42.

kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaita, kaikkien saatavilla olevia ja oikeudenmukaisia vahingonkorvausjärjestelmiä niitä asukkaita varten, joihin hankkeiden toteutus vaikuttaa erityisen haitallisesti. Korvausten olisi oltava riittäviä siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat korvata aiheutuneet vaikutukset ja varmistaa, että yleisö edes hyväksyy hankkeen, vaikkei sitä suoranaisesti kannattaisikaan.

| 43. | kannattaa ajatusta tarjota hyötyjä ja kannustimia niille alueille, jotka helpottavat Euroopan edun mukaisten hankkeiden nopeaa luvansaantia, kunhan alueita ei yllytetä lyömään laimin tarvittavien ennaltavarautumissääntöjen noudattamista eli esimerkiksi vaikutusten arviointia ja yleisön mielipiteiden kuulemista. Alueiden komitea pyytää myös, että kannustimia voitaisiin myöntää paikallisviranomaisillekin. |
| --- | --- |

43.

kannattaa ajatusta tarjota hyötyjä ja kannustimia niille alueille, jotka helpottavat Euroopan edun mukaisten hankkeiden nopeaa luvansaantia, kunhan alueita ei yllytetä lyömään laimin tarvittavien ennaltavarautumissääntöjen noudattamista eli esimerkiksi vaikutusten arviointia ja yleisön mielipiteiden kuulemista. Alueiden komitea pyytää myös, että kannustimia voitaisiin myöntää paikallisviranomaisillekin.

| 44. | yhtyy komission näkemykseen siitä, että kannustinjärjestelmä olisi hyvä laajentaa kaikkiin paikallis- ja aluetasolla alkuun saatettuihin uusiutuvan energian tuotanto- mutta myös kuljetus- ja jakeluhankkeisiin. |
| --- | --- |

44.

yhtyy komission näkemykseen siitä, että kannustinjärjestelmä olisi hyvä laajentaa kaikkiin paikallis- ja aluetasolla alkuun saatettuihin uusiutuvan energian tuotanto- mutta myös kuljetus- ja jakeluhankkeisiin.

| 45. | toivoo saavansa olla mukana luomassa hankkeiden tukivälinettä, jonka tarkoituksena on auttaa alueita ja kansallisia viranomaisia infrastruktuurin suunnittelussa ja hankkeiden kehittelyssä. Tässä yhteydessä olisi ehdottomasti otettava huomioon niin hankkeiden ympäristövaikutusten kuin myös yhteiskunnallis-taloudellisten vaikutusten arviointi alue- ja kuntatasolla. |
| --- | --- |

45.

toivoo saavansa olla mukana luomassa hankkeiden tukivälinettä, jonka tarkoituksena on auttaa alueita ja kansallisia viranomaisia infrastruktuurin suunnittelussa ja hankkeiden kehittelyssä. Tässä yhteydessä olisi ehdottomasti otettava huomioon niin hankkeiden ympäristövaikutusten kuin myös yhteiskunnallis-taloudellisten vaikutusten arviointi alue- ja kuntatasolla.

| 46. | on huolestunut siitä, että Euroopan komission arvion mukaisista 200 miljardin euron kokonaisinvestoinneista puuttuu yli 60 miljardia. |
| --- | --- |

46.

on huolestunut siitä, että Euroopan komission arvion mukaisista 200 miljardin euron kokonaisinvestoinneista puuttuu yli 60 miljardia.

| 47. | suhtautuu erittäin suopeasti yksityisten investointilähteiden mobilisoimiseen siten, että kysymys kustannusten jakamisesta suurissa, teknisesti monimutkaisissa tai rajat ylittävissä hankkeissa ratkaistaan sääntelyn keinoin. Useat tällä hetkellä rahoitusvajeen vuoksi vaarassa olevat makroaluehankkeet hyötyisivät suoraan tällaisista uusista säännöksistä. |
| --- | --- |

47.

suhtautuu erittäin suopeasti yksityisten investointilähteiden mobilisoimiseen siten, että kysymys kustannusten jakamisesta suurissa, teknisesti monimutkaisissa tai rajat ylittävissä hankkeissa ratkaistaan sääntelyn keinoin. Useat tällä hetkellä rahoitusvajeen vuoksi vaarassa olevat makroaluehankkeet hyötyisivät suoraan tällaisista uusista säännöksistä.

| 48. | kannattaa komission aloitetta optimoida julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden saanti investoijien riskejä lieventämällä. Voittojen optimointi, investointien varmuus ja myönteinen yhteiskunnallinen vaikutus saisivat paikallis- ja alueviranomaiset investoimaan tarkoituksenmukaisimmiksi katsomiinsa hankkeisiin. |
| --- | --- |

48.

kannattaa komission aloitetta optimoida julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden saanti investoijien riskejä lieventämällä. Voittojen optimointi, investointien varmuus ja myönteinen yhteiskunnallinen vaikutus saisivat paikallis- ja alueviranomaiset investoimaan tarkoituksenmukaisimmiksi katsomiinsa hankkeisiin.

| 49. | harmittelee täsmällisen ja konkreettisen tiedon puuttumista määrärahoista ja rahoituskehyksistä, jotka voitaisiin käyttää tämän vipuvaikutuksen toteuttamiseen. Alueiden komitea toivoo, että kyseeseen tulevat rahoitusmekanismit ovat joustavia ja erilaisiin riskeihin mukautuvia ja että niissä voidaan ottaa huomioon kunkin hankkeen erityiset rahoitustarpeet. |
| --- | --- |

49.

harmittelee täsmällisen ja konkreettisen tiedon puuttumista määrärahoista ja rahoituskehyksistä, jotka voitaisiin käyttää tämän vipuvaikutuksen toteuttamiseen. Alueiden komitea toivoo, että kyseeseen tulevat rahoitusmekanismit ovat joustavia ja erilaisiin riskeihin mukautuvia ja että niissä voidaan ottaa huomioon kunkin hankkeen erityiset rahoitustarpeet.

| 50. | kehottaa komissiota pohtimaan erityisesti, miten eri toimijat, kuten paikallis- ja alueviranomaiset, voisivat osallistua rahallisesti energiainfrastruktuurin kehittämiseen. Niiden osallistuminen toimisi liikkeelle panevana voimana, joka johtaisi hankkeiden käynnistämiseen ja kehittymiseen. Lisäksi mahdollisuus saada rahallista etua infrastruktuurin tulevasta hyödyntämisestä voisi kääntää yleisen mielipiteen hankkeen puolelle. |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota pohtimaan erityisesti, miten eri toimijat, kuten paikallis- ja alueviranomaiset, voisivat osallistua rahallisesti energiainfrastruktuurin kehittämiseen. Niiden osallistuminen toimisi liikkeelle panevana voimana, joka johtaisi hankkeiden käynnistämiseen ja kehittymiseen. Lisäksi mahdollisuus saada rahallista etua infrastruktuurin tulevasta hyödyntämisestä voisi kääntää yleisen mielipiteen hankkeen puolelle.

| 51. | pyytää, että investointipäätöksissä asetettaisiin etusijalle kaikki hankkeet, jotka auttavat pääsemään 20–20–20-tavoitteisiin. Niitä ovat esimerkiksi älykkäiden verkkojen kehittäminen, uusiutuvan energian liittäminen eurooppalaiseen superverkkoon, kaikkien syrjäisten alueiden ja kuntien liittäminen superverkkoon sekä yhteenliittymät. |
| --- | --- |

51.

pyytää, että investointipäätöksissä asetettaisiin etusijalle kaikki hankkeet, jotka auttavat pääsemään 20–20–20-tavoitteisiin. Niitä ovat esimerkiksi älykkäiden verkkojen kehittäminen, uusiutuvan energian liittäminen eurooppalaiseen superverkkoon, kaikkien syrjäisten alueiden ja kuntien liittäminen superverkkoon sekä yhteenliittymät.

| 52. | korostaa älykkäiden verkkojen roolia energiankulutuksen yksilöllisessä vastuullistamisessa. Älykkäät verkot, älykkäät sähkömittarit ja vastaavat laitteet, jotka eivät toimita ainoastaan energiaa, vaan myös tietoa kulutuksen tasosta ja tyypistä, voivat antaa mahdollisuuksia energian säästöön ja voisivat näin auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä ja parantamaan energiatehokkuutta. Tästä syystä olisi tuettava kyseisten tekniikoiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on toteutettava ennen vuotta 2020 kansallisten suunnitelmien ja unionin ohjelmien tuella älykkäisiin verkkoihin liittyviä kokeiluhankkeita ja kiinnitettävä erityistä huomiota raja-alueiden välisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

52.

korostaa älykkäiden verkkojen roolia energiankulutuksen yksilöllisessä vastuullistamisessa. Älykkäät verkot, älykkäät sähkömittarit ja vastaavat laitteet, jotka eivät toimita ainoastaan energiaa, vaan myös tietoa kulutuksen tasosta ja tyypistä, voivat antaa mahdollisuuksia energian säästöön ja voisivat näin auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä ja parantamaan energiatehokkuutta. Tästä syystä olisi tuettava kyseisten tekniikoiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on toteutettava ennen vuotta 2020 kansallisten suunnitelmien ja unionin ohjelmien tuella älykkäisiin verkkoihin liittyviä kokeiluhankkeita ja kiinnitettävä erityistä huomiota raja-alueiden välisiin hankkeisiin.

| 53. | pyytää, että energiainfrastruktuurin uudenaikaistamishankkeiden rahoitus- ja tukiprioriteetit valitaan seuraavien kriteerien perusteella: paikallista alkuperää olevan ja uusiutuvan energian tuotannon ja jakelun kehittäminen, sähkön ja maakaasun sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kuluttajien tukeminen siten, että heitä autetaan osallistumaan markkinoille aktiivisemmin paitsi tehostamalla kulutustaan myös hyödyntämällä mahdollisuudet ryhtyä paikallisiksi tai jopa yksittäisiksi tuottajiksi, jotka jälleenmyyvät mahdollisen ylimääräisen tuotantonsa. 20-20–20-tavoitteiden saavuttamiseksi on myös tärkeää panostaa tehokkuuden lisäämiseen korvaamalla ja parantamalla nykyisiä verkkoja muunto- ja siirtohävikin pienentämiseksi. |
| --- | --- |

53.

pyytää, että energiainfrastruktuurin uudenaikaistamishankkeiden rahoitus- ja tukiprioriteetit valitaan seuraavien kriteerien perusteella: paikallista alkuperää olevan ja uusiutuvan energian tuotannon ja jakelun kehittäminen, sähkön ja maakaasun sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kuluttajien tukeminen siten, että heitä autetaan osallistumaan markkinoille aktiivisemmin paitsi tehostamalla kulutustaan myös hyödyntämällä mahdollisuudet ryhtyä paikallisiksi tai jopa yksittäisiksi tuottajiksi, jotka jälleenmyyvät mahdollisen ylimääräisen tuotantonsa. 20-20–20-tavoitteiden saavuttamiseksi on myös tärkeää panostaa tehokkuuden lisäämiseen korvaamalla ja parantamalla nykyisiä verkkoja muunto- ja siirtohävikin pienentämiseksi.

| 54. | kehottaa panostamaan sellaisten järjestelmien kehittämiseen, joissa energiaa tuotetaan omaan käyttöön uusiutuvista lähteistä, sekä huipputehokkaaseen yhteistuotantoon suunnittelemalla energiaverkot siten, että niissä suositaan tämänkaltaisia laitoksia. |
| --- | --- |

54.

kehottaa panostamaan sellaisten järjestelmien kehittämiseen, joissa energiaa tuotetaan omaan käyttöön uusiutuvista lähteistä, sekä huipputehokkaaseen yhteistuotantoon suunnittelemalla energiaverkot siten, että niissä suositaan tämänkaltaisia laitoksia.

Bryssel 1. heinäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/54

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n Life-ohjelman tuleva kehitys”

2011/C 259/10

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että LIFE-ohjelma on jo useaan otteeseen osoittanut hyödyllisyytensä. Näin ollen ohjelmaa tulisi jatkaa myös seuraavalla rahoituskaudella siten että osoitetaan erityistä huomiota biologisen monimuotoisuuden osa-alueelle. |
| --- | --- |

—

toteaa, että LIFE-ohjelma on jo useaan otteeseen osoittanut hyödyllisyytensä. Näin ollen ohjelmaa tulisi jatkaa myös seuraavalla rahoituskaudella siten että osoitetaan erityistä huomiota biologisen monimuotoisuuden osa-alueelle.

| — | kehottaa yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä, kasvattamaan yhteisrahoituksen enimmäisosuutta, huolehtimaan siitä, että hankevalmistelun kustannuksiin voi saada LIFE-rahoitusta, sekä antamaan paikallis- ja alueviranomaisille jälleen mahdollisuuden esittää henkilöstökulunsa kokonaan omina varoina. |
| --- | --- |

—

kehottaa yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä, kasvattamaan yhteisrahoituksen enimmäisosuutta, huolehtimaan siitä, että hankevalmistelun kustannuksiin voi saada LIFE-rahoitusta, sekä antamaan paikallis- ja alueviranomaisille jälleen mahdollisuuden esittää henkilöstökulunsa kokonaan omina varoina.

| — | katsoo, että biologinen monimuotoisuus tulisi uudessa LIFE ”Biologinen monimuotoisuus” -osa-alueessa ymmärtää nykyistä laajemmin. Jotta sillä voisi olla merkittävä rooli Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa, siinä tulisi sallia myös peräkkäiset alueiden hoitosuunnitelmat. |
| --- | --- |

—

katsoo, että biologinen monimuotoisuus tulisi uudessa LIFE ”Biologinen monimuotoisuus” -osa-alueessa ymmärtää nykyistä laajemmin. Jotta sillä voisi olla merkittävä rooli Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa, siinä tulisi sallia myös peräkkäiset alueiden hoitosuunnitelmat.

| — | ehdottaa, että LIFE-ohjelman tuleva ”Ympäristö”-osa-alue olisi jatkossakin ratkaiseva kannustin paikallis- ja alueviranomaisille, jotka haluavat toteuttaa lainsäädännön noudattamisen edistämistä koskevia hankkeita jo ennen EU:n ympäristölainsäädännön voimaantuloa sekä mennä lainsäädännön velvoitteita pidemmälle ja soveltaa innovatiivisia ympäristöratkaisuja. Hankkeilla tulisikin olla suuri toistettavuuspotentiaali julkiselle sektorille suuntautuneessa ekoinnovoinnissa. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että LIFE-ohjelman tuleva ”Ympäristö”-osa-alue olisi jatkossakin ratkaiseva kannustin paikallis- ja alueviranomaisille, jotka haluavat toteuttaa lainsäädännön noudattamisen edistämistä koskevia hankkeita jo ennen EU:n ympäristölainsäädännön voimaantuloa sekä mennä lainsäädännön velvoitteita pidemmälle ja soveltaa innovatiivisia ympäristöratkaisuja. Hankkeilla tulisikin olla suuri toistettavuuspotentiaali julkiselle sektorille suuntautuneessa ekoinnovoinnissa.

| — | kannattaa LIFE-ohjelman tehostamiseksi komission ehdotusta mahdollisuudesta luoda laajemmille hankkeille uusi hankeluokka ”Yhdennetyt LIFE-hankkeet”. Tämä tarjoaisi tehokkaan tavan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla LIFE-hankkeen katalyyttista arvoa luomalla järjestelmälliset suhteet muihin EU-rahastoihin. |
| --- | --- |

—

kannattaa LIFE-ohjelman tehostamiseksi komission ehdotusta mahdollisuudesta luoda laajemmille hankkeille uusi hankeluokka ”Yhdennetyt LIFE-hankkeet”. Tämä tarjoaisi tehokkaan tavan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla LIFE-hankkeen katalyyttista arvoa luomalla järjestelmälliset suhteet muihin EU-rahastoihin.

| — | korostaa, että uudessakin LIFE-ohjelmassa tuetaan viestintä- ja tiedotushankkeita ja keskitytään aiempaa enemmän koulutukseen sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joissa on mukana paikallis- ja alueviranomaisia ja joilla on huomattavaa vaikutusta EU:n tasolla. |
| --- | --- |

—

korostaa, että uudessakin LIFE-ohjelmassa tuetaan viestintä- ja tiedotushankkeita ja keskitytään aiempaa enemmän koulutukseen sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joissa on mukana paikallis- ja alueviranomaisia ja joilla on huomattavaa vaikutusta EU:n tasolla.

| Esittelijä | Daiva MATONIENĖ (LT, AE), Šiauliain kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – LIFE+-asetuksen väliarviointi KOM(2010) 516 lopullinen |

Esittelijä

Daiva MATONIENĖ (LT, AE), Šiauliain kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – LIFE+-asetuksen väliarviointi KOM(2010) 516 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   Yleistä

| 1. | katsoo, että ympäristön suojelu ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on olennainen elämänlaadun edellytys Euroopassa ja että se ei siksi saa olla pelkästään jäsenvaltioiden hallitusten, paikallis- ja alueviranomaisten tai EU:n toimielinten tehtävä, vaan sen tulisi olla jokaisen kansalaisen huolena. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että ympäristön suojelu ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on olennainen elämänlaadun edellytys Euroopassa ja että se ei siksi saa olla pelkästään jäsenvaltioiden hallitusten, paikallis- ja alueviranomaisten tai EU:n toimielinten tehtävä, vaan sen tulisi olla jokaisen kansalaisen huolena.

| 2. | korostaa, että yksi Euroopan unionin tavoitteista on edistää ympäristötavoitteet huomioon ottaen kestävää ja inflaatiota aiheuttamatonta kasvua ja että biologisen monimuotoisuuden väheneminen voi vaikuttaa siihen kielteisesti. EU:lla on kuitenkin yhä enemmän toimivaltaa ympäristösuojelun alalla, mikä heijastuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklasta, jossa määritellään EU:n toimivalta ympäristöalalla. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että yksi Euroopan unionin tavoitteista on edistää ympäristötavoitteet huomioon ottaen kestävää ja inflaatiota aiheuttamatonta kasvua ja että biologisen monimuotoisuuden väheneminen voi vaikuttaa siihen kielteisesti. EU:lla on kuitenkin yhä enemmän toimivaltaa ympäristösuojelun alalla, mikä heijastuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklasta, jossa määritellään EU:n toimivalta ympäristöalalla.

| 3. | toteaa, että neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1973/92 käyttöön otettu ja myöhemmin ajantasaistettu LIFE-ohjelma on EU:n erityinen ympäristöalan rahoitusväline, jolla on tähän mennessä tuettu 3 115:tä ympäristöhanketta 2,2 miljardilla eurolla. (1) Näin ollen se on merkittävä väline tuettaessa rahallisesti alue- ja paikallistason ympäristöpolitiikkoja ja -hankkeita, jotka tuottavat Euroopan tasolla lisäarvoa. (2) |
| --- | --- |

3.

toteaa, että neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1973/92 käyttöön otettu ja myöhemmin ajantasaistettu LIFE-ohjelma on EU:n erityinen ympäristöalan rahoitusväline, jolla on tähän mennessä tuettu 3 115:tä ympäristöhanketta 2,2 miljardilla eurolla. (1) Näin ollen se on merkittävä väline tuettaessa rahallisesti alue- ja paikallistason ympäristöpolitiikkoja ja -hankkeita, jotka tuottavat Euroopan tasolla lisäarvoa. (2)

| 4. | varoittaa yliarvioimasta LIFE-ohjelman mahdollisuuksia, vaikka antaakin tunnustusta ohjelmalle ja arvostaa sitä. LIFE-ohjelman käytössä vuosittain olevilla noin 340 miljoonalla eurolla voidaan kylläkin tukea useita hankkeita, joista monilla on huomattavaa potentiaalia toimia hyvinä esimerkkeinä ja kannustimina ympäristöpolitiikan myönteisiä lähtökohtia varten. Määrärahat, jotka ovat noin 0,2 prosenttia EU:n vuosibudjetista, eivät kuitenkaan riitä ratkaisemaan kaikkia ongelmia, joita syntyy muiden ympäristöohjelmien tai EU:n rahastojen alirahoituksesta. |
| --- | --- |

4.

varoittaa yliarvioimasta LIFE-ohjelman mahdollisuuksia, vaikka antaakin tunnustusta ohjelmalle ja arvostaa sitä. LIFE-ohjelman käytössä vuosittain olevilla noin 340 miljoonalla eurolla voidaan kylläkin tukea useita hankkeita, joista monilla on huomattavaa potentiaalia toimia hyvinä esimerkkeinä ja kannustimina ympäristöpolitiikan myönteisiä lähtökohtia varten. Määrärahat, jotka ovat noin 0,2 prosenttia EU:n vuosibudjetista, eivät kuitenkaan riitä ratkaisemaan kaikkia ongelmia, joita syntyy muiden ympäristöohjelmien tai EU:n rahastojen alirahoituksesta.

| 5. | toteaa, että LIFE+-ohjelma on vaikuttanut tuntuvasti ympäristönhoitosuunnitelmien hyväksymiseen ja toteuttamiseen, arvokkaiden elinympäristöjen ennallistamiseen, tärkeiden lajien kantojen toipumisen edistämiseen sekä Natura 2000 -verkoston laajentamiseen. Lisäksi LIFE+-ohjelmalla on edistetty kumppanuussuhteiden solmimista ja näin vahvistettu yhteistyörakenteita, mikä on helpottanut kokemusten ja tiedon vaihtoa sidosryhmien ja poliittisten päätöksentekijöiden kesken. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että LIFE+-ohjelma on vaikuttanut tuntuvasti ympäristönhoitosuunnitelmien hyväksymiseen ja toteuttamiseen, arvokkaiden elinympäristöjen ennallistamiseen, tärkeiden lajien kantojen toipumisen edistämiseen sekä Natura 2000 -verkoston laajentamiseen. Lisäksi LIFE+-ohjelmalla on edistetty kumppanuussuhteiden solmimista ja näin vahvistettu yhteistyörakenteita, mikä on helpottanut kokemusten ja tiedon vaihtoa sidosryhmien ja poliittisten päätöksentekijöiden kesken.

| 6. | suosittaa kehittämään paikallisia kumppanuuksia, joilla on parhaat edellytykset yhdistää LIFE-ohjelman resurssit muihin sekä kotimaisiin että EU:n rahoituslähteisiin. |
| --- | --- |

6.

suosittaa kehittämään paikallisia kumppanuuksia, joilla on parhaat edellytykset yhdistää LIFE-ohjelman resurssit muihin sekä kotimaisiin että EU:n rahoituslähteisiin.

| 7. | korostaa, että ympäristönsuojelualan uudet haasteet, biologisen monimuotoisuuden jatkuva köyhtyminen ja EU:n kehitys asettavat Euroopan ympäristönsuojelulle uusia tehtäviä, joihin on löydettävä mahdollisimman pian tehokkaat ja uusien rahoitusnäkymien puitteissa toteutettavat ratkaisut. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että ympäristönsuojelualan uudet haasteet, biologisen monimuotoisuuden jatkuva köyhtyminen ja EU:n kehitys asettavat Euroopan ympäristönsuojelulle uusia tehtäviä, joihin on löydettävä mahdollisimman pian tehokkaat ja uusien rahoitusnäkymien puitteissa toteutettavat ratkaisut.

| 8. | katsoo, että eurooppalaisilla paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa sekä tehtäessä ekoinnovaatioita ja parhaita käytänteitä tunnetuksi laajemmalle yleisölle. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että eurooppalaisilla paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa sekä tehtäessä ekoinnovaatioita ja parhaita käytänteitä tunnetuksi laajemmalle yleisölle.

| 9. | suosittelee asettamaan biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen kaikilla EU:n ympäristöpolitiikan aloilla ehdottomalle etusijalle. Koska biologisen monimuotoisuuden suojelu on monialainen aihe, on lisäksi varmistettava, että se otetaan huomioon kaikilla keskeisillä politiikanaloilla. |
| --- | --- |

9.

suosittelee asettamaan biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen kaikilla EU:n ympäristöpolitiikan aloilla ehdottomalle etusijalle. Koska biologisen monimuotoisuuden suojelu on monialainen aihe, on lisäksi varmistettava, että se otetaan huomioon kaikilla keskeisillä politiikanaloilla.

| 10. | katsoo, että EU:n ympäristönsuojelupolitiikan on vastattava uusiin haasteisiin, jotka liittyvät muuntogeenisten organismien nopeaan kehittämiseen ja niiden vähän tutkittuihin, paikallisiin lajeihin kohdistuviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että EU:n ympäristönsuojelupolitiikan on vastattava uusiin haasteisiin, jotka liittyvät muuntogeenisten organismien nopeaan kehittämiseen ja niiden vähän tutkittuihin, paikallisiin lajeihin kohdistuviin vaikutuksiin.

| 11. | toteaa, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen tähtäävän politiikan ja kestävän kehityksen muiden osatekijöiden tavoitteiden välillä syntyy tietyissä olosuhteissa ristiriitoja. Tällaiset mahdolliset ristiriidat huomioon ottaen onkin hyvin tärkeää, että uudella ohjelmointikaudella huolehditaan kestävän kehityksen erilaisten ympäristötavoitteiden koordinoinnin joustavoittamisesta ja varmistetaan kaikkien toteutettavien toimien johdonmukaisuus, jotta tietyillä alueilla sovellettavat säännöt ja toimet eivät johda tilanteen huononemiseen toisilla alueilla tai jopa huonompiin kokonaisratkaisuihin. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen tähtäävän politiikan ja kestävän kehityksen muiden osatekijöiden tavoitteiden välillä syntyy tietyissä olosuhteissa ristiriitoja. Tällaiset mahdolliset ristiriidat huomioon ottaen onkin hyvin tärkeää, että uudella ohjelmointikaudella huolehditaan kestävän kehityksen erilaisten ympäristötavoitteiden koordinoinnin joustavoittamisesta ja varmistetaan kaikkien toteutettavien toimien johdonmukaisuus, jotta tietyillä alueilla sovellettavat säännöt ja toimet eivät johda tilanteen huononemiseen toisilla alueilla tai jopa huonompiin kokonaisratkaisuihin.

| 12. | korostaa, että vaikka LIFE-hankkeilla on selkeästi ympäristötavoite, ne kaikki tarjoavat myös mahdollisuuden tuottaa paikallisyhteisöille yhteiskunnallis-taloudellisia hyötyjä, LIFE-hankkeiden ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen ekosysteemipalvelut mukaan luettuina. AK suhtautuu myönteisesti siihen, että LIFE-hankkeiden hakulomakkeissa on jo tästä vuodesta lukien kuvattu tällaisia mahdollisia hyötyjä. Tämän tulisi johtaa siihen, että Euroopan komissio laatisi kertomuksen kattavasta joukosta yhteiskunnallis-taloudellisia tulosindikaattoreita, jotka koskevat koko LIFE-ohjelmaa. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että vaikka LIFE-hankkeilla on selkeästi ympäristötavoite, ne kaikki tarjoavat myös mahdollisuuden tuottaa paikallisyhteisöille yhteiskunnallis-taloudellisia hyötyjä, LIFE-hankkeiden ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen ekosysteemipalvelut mukaan luettuina. AK suhtautuu myönteisesti siihen, että LIFE-hankkeiden hakulomakkeissa on jo tästä vuodesta lukien kuvattu tällaisia mahdollisia hyötyjä. Tämän tulisi johtaa siihen, että Euroopan komissio laatisi kertomuksen kattavasta joukosta yhteiskunnallis-taloudellisia tulosindikaattoreita, jotka koskevat koko LIFE-ohjelmaa.

| 13. | katsoo, että LIFE+-ohjelman ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen avulla on edistetty merkittävästi lintu- ja luontodirektiivien toimeenpanoa ja saavutettu ainakin osa aiheesta ”Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen vuoteen 2010 mennessä” annetussa tiedonannossa asetetuista tavoitteista. Tästä huolimatta LIFE+ koskee ainoastaan osaa lintu- ja luontodirektiivien toimista, ja myös biologisen monimuotoisuuden menetysten rajoittaminen vaatii edelleen erityistä huomiota. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että LIFE+-ohjelman ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen avulla on edistetty merkittävästi lintu- ja luontodirektiivien toimeenpanoa ja saavutettu ainakin osa aiheesta ”Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen vuoteen 2010 mennessä” annetussa tiedonannossa asetetuista tavoitteista. Tästä huolimatta LIFE+ koskee ainoastaan osaa lintu- ja luontodirektiivien toimista, ja myös biologisen monimuotoisuuden menetysten rajoittaminen vaatii edelleen erityistä huomiota.

| 14. | toivoo näin ollen, että LIFE+-rahoitusohjelma säilyy merkittävänä osana EU:n ympäristönsuojelupolitiikkaa ja että siihen kuuluvalle biologisen monimuotoisuuden osa-alueelle osoitettaisiin erityistä huomiota. Vuoteen 2020 asti ulottuvaksi kaudeksi asetetut tavoitteet biologisen monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämiseksi on pyrittävä saavuttamaan kaikin keinoin. |
| --- | --- |

14.

toivoo näin ollen, että LIFE+-rahoitusohjelma säilyy merkittävänä osana EU:n ympäristönsuojelupolitiikkaa ja että siihen kuuluvalle biologisen monimuotoisuuden osa-alueelle osoitettaisiin erityistä huomiota. Vuoteen 2020 asti ulottuvaksi kaudeksi asetetut tavoitteet biologisen monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämiseksi on pyrittävä saavuttamaan kaikin keinoin.

| 15. | kiinnittää huomiota syrjäisimpien alueiden erityisasemaan; ne kartuttavat biologista monimuotoisuutta eniten koko Euroopan unionin alueella. Kyseisillä alueilla, joilla sijaitsee yli kaksisataa unionin kannalta merkittävää Natura 2000 –verkoston aluetta, on ratkaiseva merkitys biologisen monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämistä koskevan tavoitteen kannalta. |
| --- | --- |

15.

kiinnittää huomiota syrjäisimpien alueiden erityisasemaan; ne kartuttavat biologista monimuotoisuutta eniten koko Euroopan unionin alueella. Kyseisillä alueilla, joilla sijaitsee yli kaksisataa unionin kannalta merkittävää Natura 2000 –verkoston aluetta, on ratkaiseva merkitys biologisen monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämistä koskevan tavoitteen kannalta.

| 16. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa käyttöön ”toimintajärjestystä koskevat puitteet”, kuten alue- tai valtakunnallisen tason makrohallintosuunnitelmat, joilla luodaan selkeä ja sitova kehys, jonka puitteissa muut EU-rahastot ja jäsenvaltiot voivat rahoittaa Natura 2000 -alueiden ja ensisijaisten lajien säilyttämistä tietyllä alueella. (3) |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa käyttöön ”toimintajärjestystä koskevat puitteet”, kuten alue- tai valtakunnallisen tason makrohallintosuunnitelmat, joilla luodaan selkeä ja sitova kehys, jonka puitteissa muut EU-rahastot ja jäsenvaltiot voivat rahoittaa Natura 2000 -alueiden ja ensisijaisten lajien säilyttämistä tietyllä alueella. (3)

B   Suosituksia LIFE+-ohjelman väliarviointia varten

| 17. | korostaa, että äskettäinen talous- ja rahoituskriisi on aiheuttanut moninaisia haasteita myös paikallis- ja alueviranomaisten suunnitelmille yhteisrahoittaa useita aloitteita, jotka koskevat mm. luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä. Tähän liittyen AK kehottaa kansallisia viranomaisia ja EU:n instituutioita jakamaan ja toteuttamaan alan parhaita käytänteitä, joista esimerkkinä voidaan mainita Puolan hyvä käytänne, jossa valtiovalta on perustanut valtakunnallisen rahaston, joka takaa rahoitusosuuden onnistuneille LIFE-hankehakemuksille. (4) |
| --- | --- |

17.

korostaa, että äskettäinen talous- ja rahoituskriisi on aiheuttanut moninaisia haasteita myös paikallis- ja alueviranomaisten suunnitelmille yhteisrahoittaa useita aloitteita, jotka koskevat mm. luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä. Tähän liittyen AK kehottaa kansallisia viranomaisia ja EU:n instituutioita jakamaan ja toteuttamaan alan parhaita käytänteitä, joista esimerkkinä voidaan mainita Puolan hyvä käytänne, jossa valtiovalta on perustanut valtakunnallisen rahaston, joka takaa rahoitusosuuden onnistuneille LIFE-hankehakemuksille. (4)

| 18. | suhtautuu myönteisesti LIFE+-asetuksella käyttöön otettuun ohjeelliseen maakohtaiseen jakoon etenkin siinä tapauksessa, että välinettä käytetään väliaikaisena keinona kasvattaa EU:n uusista jäsenvaltioista saatavien hakemusten hyväksymisprosenttia. Samaan aikaan komitea kuitenkin toteaa, että on tarpeen ilmaista selkeästi välineen väliaikainen luonne. Komitea kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan toimia koulutustuen tarjoamiseksi kansallisille yhteyspisteille ja sellaisille jäsenvaltioille, joissa välineen käyttö on ollut vähäisempää, sekä kannustamaan näitä jäsenvaltioita kasvattamaan kansallisten ja alueellisten yhteyspisteidensä valmiuksia tukea hakijoitaan aktiivisesti. |
| --- | --- |

18.

suhtautuu myönteisesti LIFE+-asetuksella käyttöön otettuun ohjeelliseen maakohtaiseen jakoon etenkin siinä tapauksessa, että välinettä käytetään väliaikaisena keinona kasvattaa EU:n uusista jäsenvaltioista saatavien hakemusten hyväksymisprosenttia. Samaan aikaan komitea kuitenkin toteaa, että on tarpeen ilmaista selkeästi välineen väliaikainen luonne. Komitea kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan toimia koulutustuen tarjoamiseksi kansallisille yhteyspisteille ja sellaisille jäsenvaltioille, joissa välineen käyttö on ollut vähäisempää, sekä kannustamaan näitä jäsenvaltioita kasvattamaan kansallisten ja alueellisten yhteyspisteidensä valmiuksia tukea hakijoitaan aktiivisesti.

| 19. | korostaa, että on tarpeen kiinnittää riittävästi huomiota paikallis- ja alueviranomaisten etunäkökohtiin, joihin asetus vaikuttaa, sekä noudattaa toimintajärjestystä koskevien puitteiden laadinnassa riittävää joustavuutta. Lisäksi alueviranomaisille on tarjottava mahdollisuus vastata toimintajärjestystä koskevista ohjelmista ja päästä näin ollen hyötymään tästä uudesta välineestä. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on tarpeen kiinnittää riittävästi huomiota paikallis- ja alueviranomaisten etunäkökohtiin, joihin asetus vaikuttaa, sekä noudattaa toimintajärjestystä koskevien puitteiden laadinnassa riittävää joustavuutta. Lisäksi alueviranomaisille on tarjottava mahdollisuus vastata toimintajärjestystä koskevista ohjelmista ja päästä näin ollen hyötymään tästä uudesta välineestä.

| 20. | kehottaa Euroopan komissiota kasvattamaan edelleen LIFE+-ohjelman ”Ympäristöpolitiikka ja -hallinto” -osa-alueen panosta rahoitettaessa lainsäädännön noudattamisen edistämistä koskevia hankkeita, joissa yksilöidään lainsäädäntäprosessin alkuvaiheessa uuden EU-lainsäädännön täytäntöönpanon edellyttämät resurssit, ympäristöystävällisiä hankintoja koskevia pilottihankkeita, joilla testataan laajamittaisten ympäristöystävällisiä julkisia hankintoja koskevien ohjelmien toteutettavuutta kunnissa ja alueilla, sekä demonstrointihankkeita, jotka koskevat resurssitehokkuutta, ympäristöystävällistä kasvua ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaista tuotantoa. |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan komissiota kasvattamaan edelleen LIFE+-ohjelman ”Ympäristöpolitiikka ja -hallinto” -osa-alueen panosta rahoitettaessa lainsäädännön noudattamisen edistämistä koskevia hankkeita, joissa yksilöidään lainsäädäntäprosessin alkuvaiheessa uuden EU-lainsäädännön täytäntöönpanon edellyttämät resurssit, ympäristöystävällisiä hankintoja koskevia pilottihankkeita, joilla testataan laajamittaisten ympäristöystävällisiä julkisia hankintoja koskevien ohjelmien toteutettavuutta kunnissa ja alueilla, sekä demonstrointihankkeita, jotka koskevat resurssitehokkuutta, ympäristöystävällistä kasvua ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaista tuotantoa.

| 21. | korostaa, että olisi luotava lisää mahdollisuuksia rahoittaa kansalaisjärjestöjen ympäristönsuojelualoitteita. Näin voitaisiin varmistaa kansalaisyhteiskunnan tehokas osallistuminen EU:n ympäristölainsäädännön toimeenpanoon, kasvattaa yleistä tietoisuutta ympäristönsuojelusta lisäämällä kansalaisten osallistumista uusien tavoitteiden asetteluun sekä kerätä esimerkillisiä menettelytapoja ja alan erityisosaamista. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että olisi luotava lisää mahdollisuuksia rahoittaa kansalaisjärjestöjen ympäristönsuojelualoitteita. Näin voitaisiin varmistaa kansalaisyhteiskunnan tehokas osallistuminen EU:n ympäristölainsäädännön toimeenpanoon, kasvattaa yleistä tietoisuutta ympäristönsuojelusta lisäämällä kansalaisten osallistumista uusien tavoitteiden asetteluun sekä kerätä esimerkillisiä menettelytapoja ja alan erityisosaamista.

| 22. | kiinnittää huomiota siihen, että tähän mennessä suuri osa ”Luonto”-osa-alueen hankkeista on kohdistunut vain muutamiin uhanalaisiin lajeihin, joista on raportoitu laajasti myös julkisuudessa (esimerkiksi maakarhu – Ursus arctos, kellosammakko – Bombina bombina tai punakeltaverkkoperhonen – Euphydryas aurinia). Toisaalta lukuisat muut uhanalaiset lajit ovat jääneet täysin vaille huomiota. LIFE+-ohjelmaa parannettaessa tulisi pohtia myös sen hyödyntämistä toisten, ehkä vähemmän näkyvien lajien suojelemiseksi. |
| --- | --- |

22.

kiinnittää huomiota siihen, että tähän mennessä suuri osa ”Luonto”-osa-alueen hankkeista on kohdistunut vain muutamiin uhanalaisiin lajeihin, joista on raportoitu laajasti myös julkisuudessa (esimerkiksi maakarhu – Ursus arctos, kellosammakko – Bombina bombina tai punakeltaverkkoperhonen – Euphydryas aurinia). Toisaalta lukuisat muut uhanalaiset lajit ovat jääneet täysin vaille huomiota. LIFE+-ohjelmaa parannettaessa tulisi pohtia myös sen hyödyntämistä toisten, ehkä vähemmän näkyvien lajien suojelemiseksi.

| 23. | muistuttaa, että voimassa olevien vaatimusten mukaan ”Luonto”-osa-alueen hankkeiden on oltava esimerkillisiä ja/tai innovatiivisia. Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen vaatii kuitenkin monissa tapauksissa jo aloitetun työn jatkamista sekä kertyneiden hyvien kokemusten keräämistä ja levittämistä innovoinnin sijaan. Siksi tämän osa-alueen hankkeiden kannalta olisi hyvin tärkeää, että esimerkillistä ja innovatiivista luonnetta koskeva vaatimus voitaisiin tarvittaessa jättää myös vähemmälle huomiolle ja että kiinnitettäisiin enemmän huomiota Natura 2000 -alueiden erityistarpeisiin sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen tietyllä maantieteellisellä alueella. Riittävää tulisi olla, että hankkeet pohjautuvat esimerkillisiin menettelytapoihin, joita voidaan soveltaa myös toisilla alueilla. |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että voimassa olevien vaatimusten mukaan ”Luonto”-osa-alueen hankkeiden on oltava esimerkillisiä ja/tai innovatiivisia. Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen vaatii kuitenkin monissa tapauksissa jo aloitetun työn jatkamista sekä kertyneiden hyvien kokemusten keräämistä ja levittämistä innovoinnin sijaan. Siksi tämän osa-alueen hankkeiden kannalta olisi hyvin tärkeää, että esimerkillistä ja innovatiivista luonnetta koskeva vaatimus voitaisiin tarvittaessa jättää myös vähemmälle huomiolle ja että kiinnitettäisiin enemmän huomiota Natura 2000 -alueiden erityistarpeisiin sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen tietyllä maantieteellisellä alueella. Riittävää tulisi olla, että hankkeet pohjautuvat esimerkillisiin menettelytapoihin, joita voidaan soveltaa myös toisilla alueilla.

| 24. | korostaa, että ottaen huomioon haasteet, joita uusien jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaiset ja yhteiskunnat joutuvat kohtaamaan EU-jäsenyyden ehtoihin sopeutuessaan, LIFE+-ohjelman ja muiden erityisohjelmien toimeenpanoa näissä maissa on tärkeää tukea entistä aktiivisemmin. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että ottaen huomioon haasteet, joita uusien jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaiset ja yhteiskunnat joutuvat kohtaamaan EU-jäsenyyden ehtoihin sopeutuessaan, LIFE+-ohjelman ja muiden erityisohjelmien toimeenpanoa näissä maissa on tärkeää tukea entistä aktiivisemmin.

| 25. | korostaa, että synergian maksimoimiseksi tulisi jo nykyisellä rahoituskaudella pyrkiä sovittamaan LIFE+-ohjelma mahdollisimman kattavasti yhteen muiden, ympäristönsuojeluun välittömästi tai välillisesti liittyvien EU-ohjelmien – esimerkiksi seitsemännen tutkimus-puiteohjelman, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, rakennerahastojen ja koheesiorahaston kanssa. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että synergian maksimoimiseksi tulisi jo nykyisellä rahoituskaudella pyrkiä sovittamaan LIFE+-ohjelma mahdollisimman kattavasti yhteen muiden, ympäristönsuojeluun välittömästi tai välillisesti liittyvien EU-ohjelmien – esimerkiksi seitsemännen tutkimus-puiteohjelman, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, rakennerahastojen ja koheesiorahaston kanssa.

| 26. | tuo esiin edut, joita saataisiin, jos edistettäisiin yksityissektorin osallistumista aloitteisiin biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja levitettäisiin vakaumusta, jonka mukaan LIFE+-ohjelman tavoitteenasettelu edistää kestäväpohjaista ja sosiaalisesti vastuullista talouskehitystä. |
| --- | --- |

26.

tuo esiin edut, joita saataisiin, jos edistettäisiin yksityissektorin osallistumista aloitteisiin biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja levitettäisiin vakaumusta, jonka mukaan LIFE+-ohjelman tavoitteenasettelu edistää kestäväpohjaista ja sosiaalisesti vastuullista talouskehitystä.

| 27. | panee merkille edut, joita tiedemaailman tehokkaampi osallistuminen LIFE-ohjelman toimiin tuottaisi, ja kannustaa yhteistyöhön ohjelman keskeisten edunsaajien kanssa, sillä tutkijat voisivat tuoda yhteisten haasteiden ratkaisemiseen uusinta tieteellistä tietoa sekä uuden näkökulman. |
| --- | --- |

27.

panee merkille edut, joita tiedemaailman tehokkaampi osallistuminen LIFE-ohjelman toimiin tuottaisi, ja kannustaa yhteistyöhön ohjelman keskeisten edunsaajien kanssa, sillä tutkijat voisivat tuoda yhteisten haasteiden ratkaisemiseen uusinta tieteellistä tietoa sekä uuden näkökulman.

C   LIFE-ohjelma uudella rahoituskaudella

| 28. | korostaa, että eurooppalaisiin ympäristönsuojelualoitteisiin on uudella rahoituskaudella tärkeää varata riittävät määrärahat, jotta voidaan varmistaa biologisen monimuotoisuuden suojelu, turvata unionin kansalaisten laadukas elinympäristö ja lisätä koko maailmassa ihmisten tietoisuutta ympäristönsuojelukysymyksistä. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että eurooppalaisiin ympäristönsuojelualoitteisiin on uudella rahoituskaudella tärkeää varata riittävät määrärahat, jotta voidaan varmistaa biologisen monimuotoisuuden suojelu, turvata unionin kansalaisten laadukas elinympäristö ja lisätä koko maailmassa ihmisten tietoisuutta ympäristönsuojelukysymyksistä.

| 29. | muistuttaa kokemusten osoittavan, että ympäristöhaasteita on rajattomasti, mutta resursseja niiden ratkaisemiseen on yleensä vain vähän. Siksi kaikkien ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun tähtäävien toimenpiteiden tulisi olla mahdollisimman tehokkaita. Yksi oleellisimmista ”moninaisuudessaan yhtenäisen” Euroopan tehokkuuden edellytyksistä on olemassa olevien määrärahojen joustava käyttö, jotta Euroopan eri maiden ja alueiden toimijat voivat paikalliset olosuhteet huomioon ottaen saada EU:n harjoittamasta rahoitustoiminnasta mahdollisimman suuren lisäarvon. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa kokemusten osoittavan, että ympäristöhaasteita on rajattomasti, mutta resursseja niiden ratkaisemiseen on yleensä vain vähän. Siksi kaikkien ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun tähtäävien toimenpiteiden tulisi olla mahdollisimman tehokkaita. Yksi oleellisimmista ”moninaisuudessaan yhtenäisen” Euroopan tehokkuuden edellytyksistä on olemassa olevien määrärahojen joustava käyttö, jotta Euroopan eri maiden ja alueiden toimijat voivat paikalliset olosuhteet huomioon ottaen saada EU:n harjoittamasta rahoitustoiminnasta mahdollisimman suuren lisäarvon.

| 30. | vakuuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ja tulee tulevaisuudessakin olemaan keskeinen rooli unionin kansalaisten monimuotoisen ja korkealaatuisen elinympäristön varmistamisessa. Siksi on ensisijaisesti huolehdittava siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat hyödyntää erilaisia ympäristönsuojelun välineitä ja osallistua mahdollisimman laajasti niiden suunnitteluun ja tehostamiseen. |
| --- | --- |

30.

vakuuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ja tulee tulevaisuudessakin olemaan keskeinen rooli unionin kansalaisten monimuotoisen ja korkealaatuisen elinympäristön varmistamisessa. Siksi on ensisijaisesti huolehdittava siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat hyödyntää erilaisia ympäristönsuojelun välineitä ja osallistua mahdollisimman laajasti niiden suunnitteluun ja tehostamiseen.

| 31. | toteaa, että vuonna 1992 käyttöön otettu LIFE-ohjelma on jo useaan otteeseen osoittanut hyödyllisyytensä. Näin ollen ohjelmaa tulisi jatkaa myös seuraavalla rahoituskaudella hyödyntäen mahdollisimman perusteellisesti meneillään olevalla kaudella kerättyjä myönteisiä ja kielteisiä kokemuksia. |
| --- | --- |

31.

toteaa, että vuonna 1992 käyttöön otettu LIFE-ohjelma on jo useaan otteeseen osoittanut hyödyllisyytensä. Näin ollen ohjelmaa tulisi jatkaa myös seuraavalla rahoituskaudella hyödyntäen mahdollisimman perusteellisesti meneillään olevalla kaudella kerättyjä myönteisiä ja kielteisiä kokemuksia.

Uuden LIFE-ohjelman kehittämisen painopisteet

| 32. | ottaa huomioon tulevaa Life-ohjelmaa koskevan vaikutusarviointikyselyn tulokset, jotka osoittavat paikallis- ja alueviranomaisten yksilöineen kahdeksi tehokkaimmaksi tavaksi parantaa paikallista ympäristöpolitiikkaa ja sen toimeenpanoa tietoisuuden parantamisen ympäristöongelmista ja ratkaisujen tarpeesta eri toimijoiden keskuudessa sekä ympäristöasioiden hallintaa parantavien tekniikoiden kehittämisen erityisesti toimivaltaisten viranomaisten käyttöön (5). Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota jatkamaan alue- ja paikallisviranomaisten hallinnollisen kapasiteetin vahvistamista ja pyrkimyksiä yleisen tietoisuuden lisäämiseksi Life-ohjelman avainprioriteettien uudistamisesta. |
| --- | --- |

32.

ottaa huomioon tulevaa Life-ohjelmaa koskevan vaikutusarviointikyselyn tulokset, jotka osoittavat paikallis- ja alueviranomaisten yksilöineen kahdeksi tehokkaimmaksi tavaksi parantaa paikallista ympäristöpolitiikkaa ja sen toimeenpanoa tietoisuuden parantamisen ympäristöongelmista ja ratkaisujen tarpeesta eri toimijoiden keskuudessa sekä ympäristöasioiden hallintaa parantavien tekniikoiden kehittämisen erityisesti toimivaltaisten viranomaisten käyttöön (5). Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota jatkamaan alue- ja paikallisviranomaisten hallinnollisen kapasiteetin vahvistamista ja pyrkimyksiä yleisen tietoisuuden lisäämiseksi Life-ohjelman avainprioriteettien uudistamisesta.

| 33. | on vakuuttunut siitä, että LIFE-ohjelman tulee olla tärkein luonnon ja biologisen monimuotoisuuden suojelun rahoitusväline myös uudella ohjelmointikaudella, jolle on ominaista sekä kustannustehokkuus että korkealaatuiset hankkeet ja ohjelmat. Ohjelmaa kehitettäessä tulisi näin ollen keskittyä haku- ja hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseen sekä siihen, että ohjelmaan saataisiin laaja kirjo soveltuvia hakijoita. |
| --- | --- |

33.

on vakuuttunut siitä, että LIFE-ohjelman tulee olla tärkein luonnon ja biologisen monimuotoisuuden suojelun rahoitusväline myös uudella ohjelmointikaudella, jolle on ominaista sekä kustannustehokkuus että korkealaatuiset hankkeet ja ohjelmat. Ohjelmaa kehitettäessä tulisi näin ollen keskittyä haku- ja hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseen sekä siihen, että ohjelmaan saataisiin laaja kirjo soveltuvia hakijoita.

| 34. | kehottaa antamaan uudella LIFE+-rahoituskaudella paikallis- ja alueviranomaisille sekä muille julkisoikeudellisille organisaatioille jälleen mahdollisuuden esittää henkilöstökulunsa kokonaan omina varoina, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat hyödyntää LIFE-ohjelmaa entistä paremmin. |
| --- | --- |

34.

kehottaa antamaan uudella LIFE+-rahoituskaudella paikallis- ja alueviranomaisille sekä muille julkisoikeudellisille organisaatioille jälleen mahdollisuuden esittää henkilöstökulunsa kokonaan omina varoina, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat hyödyntää LIFE-ohjelmaa entistä paremmin.

| 35. | korostaa, että myös hitaat hallinnolliset menettelyt ja matala yhteisrahoitusosuus (yleensä 50 prosenttia, mahdollisia LIFE+-ohjelman ”Luonto”-osa-aluetta koskevia poikkeuksia lukuun ottamatta) ovat saattaneet estää LIFE-ohjelman tavoitteiden täyden saavuttamisen. Näin ollen ohjelmassa tulee etsiä tapoja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä (hakeminen, täytäntöönpano, pienten hankkeiden soveltuvuus) ja kasvattaa yhteisrahoituksen enimmäisosuutta. |
| --- | --- |

35.

korostaa, että myös hitaat hallinnolliset menettelyt ja matala yhteisrahoitusosuus (yleensä 50 prosenttia, mahdollisia LIFE+-ohjelman ”Luonto”-osa-aluetta koskevia poikkeuksia lukuun ottamatta) ovat saattaneet estää LIFE-ohjelman tavoitteiden täyden saavuttamisen. Näin ollen ohjelmassa tulee etsiä tapoja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä (hakeminen, täytäntöönpano, pienten hankkeiden soveltuvuus) ja kasvattaa yhteisrahoituksen enimmäisosuutta.

| 36. | muistuttaa edelleen havaittavissa olevista eroista vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden tietotason ja rahoitusvalmiuksien välillä ja suosittelee näin ollen ohjelman ulottuvilla olon varmistamiseksi kehittämään mekanismeja erityisesti uudemmista jäsenvaltioista peräisin olevien hakijoiden ja tuensaajien tukemiseksi. Tuki tulee kohdistaa hanke-ehdotusten kehittämiseen ja hallinnollisten ongelmien ratkaisemiseen, ja se voitaisiin organisoida vahvistamalla kansallisten yhteyspisteiden järjestelmää tai myös perustamalla alueellisia yhteyspisteitä siellä, missä niitä ei vielä ole. |
| --- | --- |

36.

muistuttaa edelleen havaittavissa olevista eroista vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden tietotason ja rahoitusvalmiuksien välillä ja suosittelee näin ollen ohjelman ulottuvilla olon varmistamiseksi kehittämään mekanismeja erityisesti uudemmista jäsenvaltioista peräisin olevien hakijoiden ja tuensaajien tukemiseksi. Tuki tulee kohdistaa hanke-ehdotusten kehittämiseen ja hallinnollisten ongelmien ratkaisemiseen, ja se voitaisiin organisoida vahvistamalla kansallisten yhteyspisteiden järjestelmää tai myös perustamalla alueellisia yhteyspisteitä siellä, missä niitä ei vielä ole.

| 37. | ehdottaa, että hakumenettelyissä otettaisiin huomioon kestävyysajattelun periaatteet ja tarkasteltaisiin käytettävissä olevia tieto- ja viestintäteknisiä mahdollisuuksia. Erityisesti tulee kehittää sähköistä hakumenettelyä ja arviointia sekä hallintoelimen ja hakijoiden välisen viestinnän menettelytapoja, mukaan luettuna hakijoiden sähköinen rekisteröityminen ja tiedontoimitusjärjestelmät. |
| --- | --- |

37.

ehdottaa, että hakumenettelyissä otettaisiin huomioon kestävyysajattelun periaatteet ja tarkasteltaisiin käytettävissä olevia tieto- ja viestintäteknisiä mahdollisuuksia. Erityisesti tulee kehittää sähköistä hakumenettelyä ja arviointia sekä hallintoelimen ja hakijoiden välisen viestinnän menettelytapoja, mukaan luettuna hakijoiden sähköinen rekisteröityminen ja tiedontoimitusjärjestelmät.

| 38. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota hankehakemusten arviointiprosessiin, jonka kesto on tällä hetkellä noin puolitoista vuotta ehdotuspyynnön julkaisemisesta hankkeen alkamiseen. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää esimerkkejä hyvistä hallintokäytänteistä, joita sovelletaan parhaiten toimivien alueellisen yhteistyön ohjelmien ”yhteisessä teknisessä sihteeristössä”. |
| --- | --- |

38.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota hankehakemusten arviointiprosessiin, jonka kesto on tällä hetkellä noin puolitoista vuotta ehdotuspyynnön julkaisemisesta hankkeen alkamiseen. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää esimerkkejä hyvistä hallintokäytänteistä, joita sovelletaan parhaiten toimivien alueellisen yhteistyön ohjelmien ”yhteisessä teknisessä sihteeristössä”.

| 39. | toteaa, että samalla, kun yksinkertaistetaan hakumenettelyä ja noudatetaan alueellisen yhteistyön ohjelmien parhaita käytänteitä, tulee huolehtia siitä, että hankevalmistelun kustannuksiin voi saada LIFE-rahoitusta tai että ne korvataan kertasummana (joka riippuu esimerkiksi hankkeen kokonaisbudjetista), mikäli hanke hyväksytään. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että samalla, kun yksinkertaistetaan hakumenettelyä ja noudatetaan alueellisen yhteistyön ohjelmien parhaita käytänteitä, tulee huolehtia siitä, että hankevalmistelun kustannuksiin voi saada LIFE-rahoitusta tai että ne korvataan kertasummana (joka riippuu esimerkiksi hankkeen kokonaisbudjetista), mikäli hanke hyväksytään.

| 40. | toteaa, että uuden LIFE-ohjelman täytäntöönpanoa tulisi mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistaa, jotta voitaisiin varmistaa, että ohjelman kautta rahoitetuissa hankkeissa voidaan keskittyä kohdennettuun ympäristönsuojelu- ja tiedotustoimintaan eikä selontekojen antamiseen. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että uuden LIFE-ohjelman täytäntöönpanoa tulisi mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistaa, jotta voitaisiin varmistaa, että ohjelman kautta rahoitetuissa hankkeissa voidaan keskittyä kohdennettuun ympäristönsuojelu- ja tiedotustoimintaan eikä selontekojen antamiseen.

| 41. | muistuttaa, että myös järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla tulee edelleenkin olemaan yhtä tärkeä rooli ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun tähtäävissä aloitteissa. Siksi uudessa LIFE-ohjelmassa tulisi painottaa kansalaisjärjestöjen toimintaa ja julkista valistustyötä palvelevia osatekijöitä. Samalla tulisi varmistaa, että myös pienet paikalliset kansalaisjärjestöt sekä tutkijat pääsevät hyödyntämään näitä ohjelmia. |
| --- | --- |

41.

muistuttaa, että myös järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla tulee edelleenkin olemaan yhtä tärkeä rooli ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun tähtäävissä aloitteissa. Siksi uudessa LIFE-ohjelmassa tulisi painottaa kansalaisjärjestöjen toimintaa ja julkista valistustyötä palvelevia osatekijöitä. Samalla tulisi varmistaa, että myös pienet paikalliset kansalaisjärjestöt sekä tutkijat pääsevät hyödyntämään näitä ohjelmia.

| 42. | korostaa olevan tärkeää, että kaikissa LIFE+-ohjelman muutoksissa otetaan huomioon biologisen monimuotoisuuden suojelutoimien ja konkreettisten tulosten välinen merkittävä ristiriita: hankkeet ovat usein lyhytkestoisia, kun taas tulokset näkyvät vasta pitkän ajan kuluttua. Siksi tarvitaan asianmukaisia arviointimenettelyitä. |
| --- | --- |

42.

korostaa olevan tärkeää, että kaikissa LIFE+-ohjelman muutoksissa otetaan huomioon biologisen monimuotoisuuden suojelutoimien ja konkreettisten tulosten välinen merkittävä ristiriita: hankkeet ovat usein lyhytkestoisia, kun taas tulokset näkyvät vasta pitkän ajan kuluttua. Siksi tarvitaan asianmukaisia arviointimenettelyitä.

| 43. | kehottaa tekemään LIFE+-ohjelman tavoitteista nykyistä selkeämmin tunnistettavia ja paremmin saavutettavia. Tämä edellyttää keskittymistä tuloksiin pikemminkin kuin onnistumisen arvioimista menojen säännönmukaisuuden perusteella. |
| --- | --- |

43.

kehottaa tekemään LIFE+-ohjelman tavoitteista nykyistä selkeämmin tunnistettavia ja paremmin saavutettavia. Tämä edellyttää keskittymistä tuloksiin pikemminkin kuin onnistumisen arvioimista menojen säännönmukaisuuden perusteella.

| 44. | toteaa, että ohjelmalla on pitkän aikavälin tavoitteita, ja ehdottaa sen vuoksi, että hakijoita kannustettaisiin panemaan täytäntöön ja/tai rahoittamaan toimia, joilla varmistetaan hankkeen päättymisen jälkeiset tehokkaat jatkotoimet, kuten hankkeen pitkän aikavälin vaikutusten seuranta. Kannustus voitaisiin toteuttaa esimerkiksi niin, että arvioinnissa annettaisiin lisäpisteitä niille hakijoille, joiden hakemus sisältää jatkotoimijärjestelmän ja jotka sitoutuvat tukemaan sitä omin varoin. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että ohjelmalla on pitkän aikavälin tavoitteita, ja ehdottaa sen vuoksi, että hakijoita kannustettaisiin panemaan täytäntöön ja/tai rahoittamaan toimia, joilla varmistetaan hankkeen päättymisen jälkeiset tehokkaat jatkotoimet, kuten hankkeen pitkän aikavälin vaikutusten seuranta. Kannustus voitaisiin toteuttaa esimerkiksi niin, että arvioinnissa annettaisiin lisäpisteitä niille hakijoille, joiden hakemus sisältää jatkotoimijärjestelmän ja jotka sitoutuvat tukemaan sitä omin varoin.

| 45. | toteaa, että uuteen LIFE+-ohjelmaan on myös sisällytettävä hankkeiden erityinen merkitseminen, kun ne ovat yhtäpitäviä alueellisten strategioiden – esimerkiksi Itämeri-strategian – tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

45.

toteaa, että uuteen LIFE+-ohjelmaan on myös sisällytettävä hankkeiden erityinen merkitseminen, kun ne ovat yhtäpitäviä alueellisten strategioiden – esimerkiksi Itämeri-strategian – tavoitteiden kanssa.

| 46. | on käytännön kokemusten pohjalta vakuuttunut siitä, että hanketuet (toiminta-avustukset) ovat välineistä tehokkaimpia ja niiden tulisi säilyä LIFE-tuen tärkeimpänä välineenä paikallis- ja alueviranomaisten tukemiseksi ympäristöpoliittisissa toimissa ja investoinneissa. Voitaisiin myös kokeilla innovatiivisia rahoitusvälineitä ennen kaikkea LIFE-ohjelman ympäristöosiossa, mutta tällaisia välineitä tulisi, jos ylipäätään, käyttää vain täydentävästi, ei suoran hankerahoituksen sijaan. |
| --- | --- |

46.

on käytännön kokemusten pohjalta vakuuttunut siitä, että hanketuet (toiminta-avustukset) ovat välineistä tehokkaimpia ja niiden tulisi säilyä LIFE-tuen tärkeimpänä välineenä paikallis- ja alueviranomaisten tukemiseksi ympäristöpoliittisissa toimissa ja investoinneissa. Voitaisiin myös kokeilla innovatiivisia rahoitusvälineitä ennen kaikkea LIFE-ohjelman ympäristöosiossa, mutta tällaisia välineitä tulisi, jos ylipäätään, käyttää vain täydentävästi, ei suoran hankerahoituksen sijaan.

Ohjelman hallinnointi

| 47. | katsoo, että LIFE-ohjelman nykyinen keskitetty hallinnointi on osoittautunut tehokkaaksi ja että suhteellisen pieni osa ohjelmarahoituksesta käytetään hallintokuluihin. Näin ollen AK toistaa vastustavansa välineen uudelleenkansallistamista (6) ja suosittaa, että tulevassakin LIFE-ohjelmassa noudatettaisiin keskitetyn hallinnoinnin järjestelmää, jota Euroopan komissio ylläpitää. |
| --- | --- |

47.

katsoo, että LIFE-ohjelman nykyinen keskitetty hallinnointi on osoittautunut tehokkaaksi ja että suhteellisen pieni osa ohjelmarahoituksesta käytetään hallintokuluihin. Näin ollen AK toistaa vastustavansa välineen uudelleenkansallistamista (6) ja suosittaa, että tulevassakin LIFE-ohjelmassa noudatettaisiin keskitetyn hallinnoinnin järjestelmää, jota Euroopan komissio ylläpitää.

| 48. | toteaa, että hankkeen toteutuksen aikana saattaa olla hyvin vaikea saavuttaa konkreettisia tuloksia ekosysteemeissä, mikä tulisi EU:n uudella rahoituskaudella ottaa huomioon myös LIFE+-ohjelman puitteissa toteutettujen hankkeiden arvioinnissa. Eniten huomiota ei kuitenkaan tulisi kiinnittää raportointikauden aikana saavutettaviin tuloksiin vaan suunniteltuihin toimenpiteisiin, niiden laajuuteen sekä hankkeiden mahdollisiin pitkäaikaisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

48.

toteaa, että hankkeen toteutuksen aikana saattaa olla hyvin vaikea saavuttaa konkreettisia tuloksia ekosysteemeissä, mikä tulisi EU:n uudella rahoituskaudella ottaa huomioon myös LIFE+-ohjelman puitteissa toteutettujen hankkeiden arvioinnissa. Eniten huomiota ei kuitenkaan tulisi kiinnittää raportointikauden aikana saavutettaviin tuloksiin vaan suunniteltuihin toimenpiteisiin, niiden laajuuteen sekä hankkeiden mahdollisiin pitkäaikaisvaikutuksiin.

| 49. | kehottaa huolehtimaan siitä, että uusi LIFE+-ohjelma on riittävän joustava ja että se mukautetaan muihin tukivälineisiin, joiden ei välttämättä ole oltava suorassa yhteydessä ympäristönsuojeluun, mutta jotka sisältävät siihen liittyvän osa-alueen. |
| --- | --- |

49.

kehottaa huolehtimaan siitä, että uusi LIFE+-ohjelma on riittävän joustava ja että se mukautetaan muihin tukivälineisiin, joiden ei välttämättä ole oltava suorassa yhteydessä ympäristönsuojeluun, mutta jotka sisältävät siihen liittyvän osa-alueen.

| 50. | katsoo, että on laadittava yhteinen strategia, jossa luonnonsuojelun ja maaseudun kehittämisen edut sovitetaan yhteen erityisesti niillä Natura 2000 -verkoston alueilla, joilla harjoitetaan runsaasti kotieläin- ja maataloutta. Komitea tähdentää, että YMP:n tulevia välineitä on koordinoitava tehokkaasti, koska on odotettavissa, että politiikkaan lisätään ekologista kilpailukykyä koskeva vaatimus. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että on laadittava yhteinen strategia, jossa luonnonsuojelun ja maaseudun kehittämisen edut sovitetaan yhteen erityisesti niillä Natura 2000 -verkoston alueilla, joilla harjoitetaan runsaasti kotieläin- ja maataloutta. Komitea tähdentää, että YMP:n tulevia välineitä on koordinoitava tehokkaasti, koska on odotettavissa, että politiikkaan lisätään ekologista kilpailukykyä koskeva vaatimus.

| 51. | suhtautuu myönteisesti ajatukseen siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset olisivat vastuussa Natura 2000 -hankkeen toimintajärjestystä koskevista puitteista, ja korostaa tarvetta varmistaa, että puitteiden painopisteitä on mahdollista muuttaa myöhemmin. |
| --- | --- |

51.

suhtautuu myönteisesti ajatukseen siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset olisivat vastuussa Natura 2000 -hankkeen toimintajärjestystä koskevista puitteista, ja korostaa tarvetta varmistaa, että puitteiden painopisteitä on mahdollista muuttaa myöhemmin.

Uuden LIFE-ohjelman rakenne

| 52. | on samalla kannalla kuin neuvosto, joka korosti asetuksen ”kaikkien osatekijöiden tarpeellisuutta” sekä sitä, että LIFE-ohjelma on tärkeää ottaa huomioon EU:n tulevassa rahoituskehyksessä ”unohtamatta synergiaa EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa, joilla edesautetaan EU:n ympäristötavoitteiden toteutumista” (7). |
| --- | --- |

52.

on samalla kannalla kuin neuvosto, joka korosti asetuksen ”kaikkien osatekijöiden tarpeellisuutta” sekä sitä, että LIFE-ohjelma on tärkeää ottaa huomioon EU:n tulevassa rahoituskehyksessä ”unohtamatta synergiaa EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa, joilla edesautetaan EU:n ympäristötavoitteiden toteutumista” (7).

| 53. | kehottaa yhdistämään LIFE-ohjelman ainakin muodollisesti uuteen yhteiseen strategiakehykseen. |
| --- | --- |

53.

kehottaa yhdistämään LIFE-ohjelman ainakin muodollisesti uuteen yhteiseen strategiakehykseen.

| 54. | ehdottaa, että uudessa LIFE-ohjelmassa säilytettäisiin nykyisen kaltainen rakenne, joka muodostuisi kolmesta osa-alueesta: LIFE ”Biologinen monimuotoisuus” (joka kattaisi nykyisen LIFE+ ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen), LIFE ”Ympäristö” ja LIFE ”Hallinto” (joka kattaisi nykyisen LIFE+ ”Tiedotus ja viestintä” -osa-alueen). |
| --- | --- |

54.

ehdottaa, että uudessa LIFE-ohjelmassa säilytettäisiin nykyisen kaltainen rakenne, joka muodostuisi kolmesta osa-alueesta: LIFE ”Biologinen monimuotoisuus” (joka kattaisi nykyisen LIFE+ ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen), LIFE ”Ympäristö” ja LIFE ”Hallinto” (joka kattaisi nykyisen LIFE+ ”Tiedotus ja viestintä” -osa-alueen).

LIFE ”Biologinen monimuotoisuus”

| 55. | katsoo, että uuden LIFE ”Biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen ei tule rajoittua Natura 2000 -hankkeeseen, vaan biologinen monimuotoisuus tulisi siinä ymmärtää laajemmin. Biologisesta monimuotoisuudesta on tullut laaja käsite, joka kattaa mm. ekosysteemipalvelut, ympäristöystävällisen infrastruktuurin ja haitalliset tulokaslajit. Vaikka monia näistä aiheista voidaan käsitellä Natura 2000 -hankkeessa, jonka tulee säilyä ajatuskokonaisuutena keskeisessä asemassa, on sellaisiakin aiheita, jotka Natura 2000 kattaa vain osittain, jos lainkaan. Näin ollen biologisen monimuotoisuuden käsitettä on tarpeen käyttää laajemmassa merkityksessä. |
| --- | --- |

55.

katsoo, että uuden LIFE ”Biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen ei tule rajoittua Natura 2000 -hankkeeseen, vaan biologinen monimuotoisuus tulisi siinä ymmärtää laajemmin. Biologisesta monimuotoisuudesta on tullut laaja käsite, joka kattaa mm. ekosysteemipalvelut, ympäristöystävällisen infrastruktuurin ja haitalliset tulokaslajit. Vaikka monia näistä aiheista voidaan käsitellä Natura 2000 -hankkeessa, jonka tulee säilyä ajatuskokonaisuutena keskeisessä asemassa, on sellaisiakin aiheita, jotka Natura 2000 kattaa vain osittain, jos lainkaan. Näin ollen biologisen monimuotoisuuden käsitettä on tarpeen käyttää laajemmassa merkityksessä.

| 56. | toteaa, että LIFE-ohjelmassa tulisi sallia myös peräkkäiset alueiden hoitosuunnitelmat, jotta sillä voisi olla merkittävä rooli Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa. Siinä ei näin ollen tulisi rajoittua LIFE+-asetuksen 3 artiklan mukaisesti vain parhaisiin käytänteisiin perustuviin tai innovatiivisiin hankkeisiin. Tuettujen hankkeiden ja toimien korkean laadun varmistamiseksi LIFE-ohjelmassa tulisi kuitenkin olla vähimmäisstandardit hanke-ehdotuksia, niiden valvontaa sekä suurelle yleisölle kohdennettua tulosten julkaisua varten. |
| --- | --- |

56.

toteaa, että LIFE-ohjelmassa tulisi sallia myös peräkkäiset alueiden hoitosuunnitelmat, jotta sillä voisi olla merkittävä rooli Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa. Siinä ei näin ollen tulisi rajoittua LIFE+-asetuksen 3 artiklan mukaisesti vain parhaisiin käytänteisiin perustuviin tai innovatiivisiin hankkeisiin. Tuettujen hankkeiden ja toimien korkean laadun varmistamiseksi LIFE-ohjelmassa tulisi kuitenkin olla vähimmäisstandardit hanke-ehdotuksia, niiden valvontaa sekä suurelle yleisölle kohdennettua tulosten julkaisua varten.

LIFE ”Ympäristö”

| 57. | ehdottaa, että uuden LIFE-ohjelman ”Ympäristö”-osa-alue olisi jatkossakin ratkaiseva kannustin paikallis- ja alueviranomaisille, jotka haluavat mennä lainsäädännön velvoitteita pidemmälle ja soveltaa innovatiivisia teknologioita ja ympäristöratkaisuja. Tämä osa-alue voisi kattaa alkuvaiheen investoinnit ja tasoittaa siten tietä pitkän aikavälin hyödyille. (8) |
| --- | --- |

57.

ehdottaa, että uuden LIFE-ohjelman ”Ympäristö”-osa-alue olisi jatkossakin ratkaiseva kannustin paikallis- ja alueviranomaisille, jotka haluavat mennä lainsäädännön velvoitteita pidemmälle ja soveltaa innovatiivisia teknologioita ja ympäristöratkaisuja. Tämä osa-alue voisi kattaa alkuvaiheen investoinnit ja tasoittaa siten tietä pitkän aikavälin hyödyille. (8)

| 58. | muistuttaa rahoituksen olevan rajallista, joten LIFE-ohjelmasta voidaan jatkossa tukea vain suppeaa määrää paikallis- ja alueviranomaistahoja, vaikka yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon liittyvät haasteet koskevat suurinta osaa kunnista ja alueista. Tulevilla LIFE-hankkeilla tulisikin olla suuri toistettavuuspotentiaali julkiselle sektorille suuntautuneessa ekoinnovoinnissa (9), ja myös LIFE ”Ympäristö” -osa-alueen erottuvuuden kasvattamisen tulee sisältyä painopisteisiin. |
| --- | --- |

58.

muistuttaa rahoituksen olevan rajallista, joten LIFE-ohjelmasta voidaan jatkossa tukea vain suppeaa määrää paikallis- ja alueviranomaistahoja, vaikka yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon liittyvät haasteet koskevat suurinta osaa kunnista ja alueista. Tulevilla LIFE-hankkeilla tulisikin olla suuri toistettavuuspotentiaali julkiselle sektorille suuntautuneessa ekoinnovoinnissa (9), ja myös LIFE ”Ympäristö” -osa-alueen erottuvuuden kasvattamisen tulee sisältyä painopisteisiin.

| 59. | korostaa, että tulevassa LIFE ”Ympäristö” -osa-alueessa ei tulisi keskittyä vain muutamaan temaattiseen aiheeseen (10), vaan sen tulisi olla avoin kattamiensa alueiden erityishaasteille ja -mahdollisuuksille. Tuen myöntämisperusteiden tulisi pohjautua sekä ohjelman strategisten tavoitteiden tunnustamiseen että mahdollisten tuensaajien paikallisiin painopisteisiin. Kestokyvyn varmistamiseksi LIFE-ohjelmassa voitaisiin asettaa kullekin teemalle kaksivuotisia painopisteitä, jotka liittyisivät EU:n painopisteisiin. |
| --- | --- |

59.

korostaa, että tulevassa LIFE ”Ympäristö” -osa-alueessa ei tulisi keskittyä vain muutamaan temaattiseen aiheeseen (10), vaan sen tulisi olla avoin kattamiensa alueiden erityishaasteille ja -mahdollisuuksille. Tuen myöntämisperusteiden tulisi pohjautua sekä ohjelman strategisten tavoitteiden tunnustamiseen että mahdollisten tuensaajien paikallisiin painopisteisiin. Kestokyvyn varmistamiseksi LIFE-ohjelmassa voitaisiin asettaa kullekin teemalle kaksivuotisia painopisteitä, jotka liittyisivät EU:n painopisteisiin.

| 60. | kehottaa tukemaan LIFE ”Ympäristö” -osa-alueen kautta alue- ja paikallisviranomaisten toteuttamia yhdennettyjä ympäristöhallintohankkeita sekä lainsäädännön noudattamisen edistämistä koskevia hankkeita jo ennen EU:n ympäristölainsäädännön voimaantuloa. |
| --- | --- |

60.

kehottaa tukemaan LIFE ”Ympäristö” -osa-alueen kautta alue- ja paikallisviranomaisten toteuttamia yhdennettyjä ympäristöhallintohankkeita sekä lainsäädännön noudattamisen edistämistä koskevia hankkeita jo ennen EU:n ympäristölainsäädännön voimaantuloa.

| 61. | panee merkille käynnissä olevan keskustelun siitä, olisiko tehokasta säilyttää kaksi erillistä ekoinnovoinnin rahoitusvälinettä (11), joista kumpaakin hallinnoi ympäristöasioiden pääosasto. Komitea kehottaa näin ollen Euroopan komissiota arvioimaan tätä kysymystä tulevaa LIFE-ohjelmaa koskevassa vaikutustenarvioinnissaan ja ottamaan huomioon sen, että välineillä on tällä hetkellä erilaiset tavoitteet ja eri tuensaajat. (12) Näin ollen kaikilla tässä keskustelussa tehdyillä päätöksillä tulee varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset säilyvät tuensaajien joukossa, sillä niillä on olennainen rooli tuotaessa ympäristöalan parhaita käytänteitä laajemman yleisön tietoisuuteen sekä pidettäessä tiiviisti yhteyttä suureen yleisöön, mikä mahdollistaa sekä tietoisuuden lisäämisen että kannustamisen käyttäytymisen muuttamiseen. |
| --- | --- |

61.

panee merkille käynnissä olevan keskustelun siitä, olisiko tehokasta säilyttää kaksi erillistä ekoinnovoinnin rahoitusvälinettä (11), joista kumpaakin hallinnoi ympäristöasioiden pääosasto. Komitea kehottaa näin ollen Euroopan komissiota arvioimaan tätä kysymystä tulevaa LIFE-ohjelmaa koskevassa vaikutustenarvioinnissaan ja ottamaan huomioon sen, että välineillä on tällä hetkellä erilaiset tavoitteet ja eri tuensaajat. (12) Näin ollen kaikilla tässä keskustelussa tehdyillä päätöksillä tulee varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset säilyvät tuensaajien joukossa, sillä niillä on olennainen rooli tuotaessa ympäristöalan parhaita käytänteitä laajemman yleisön tietoisuuteen sekä pidettäessä tiiviisti yhteyttä suureen yleisöön, mikä mahdollistaa sekä tietoisuuden lisäämisen että kannustamisen käyttäytymisen muuttamiseen.

LIFE ”Hallinto”

| 62. | toivoo, että tuleva LIFE ”Hallinto” -osa-alue kattaa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja valvontaa koskevan tietojenvaihdon edistämisen, joka toteutetaan tukemalla verkostoja, koulutusta ja parhaiden käytänteiden vaihtohankkeita unionin tasolla. Tällaisia hankkeita ovat esim. IMPEL-verkosto ja LIFE+-ohjelman ”Biologisen monimuotoisuuden eurooppalaiset pääkaupungit” (European Capitals of Biodiversity) -hanke. (13) |
| --- | --- |

62.

toivoo, että tuleva LIFE ”Hallinto” -osa-alue kattaa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja valvontaa koskevan tietojenvaihdon edistämisen, joka toteutetaan tukemalla verkostoja, koulutusta ja parhaiden käytänteiden vaihtohankkeita unionin tasolla. Tällaisia hankkeita ovat esim. IMPEL-verkosto ja LIFE+-ohjelman ”Biologisen monimuotoisuuden eurooppalaiset pääkaupungit” (European Capitals of Biodiversity) -hanke. (13)

| 63. | kehottaa tarkistamaan ympäristöalan kansalaisjärjestöille LIFE ”Hallinto” -osa-alueen kautta myönnettävää rahoitusta, jotta sillä tuettaisiin tehokkaammin niiden roolia edistettäessä sidosryhmien tasapainoista osallistumista EU:n poliittiseen prosessiin. Tähän sisältyy siirtyminen vuosittaisista toiminta-avustuksista monivuotisiin sekä sellaisten jäsenvaltioiden määrän lisääminen, jotka osallistuvat tiettyyn hankkeeseen kumppaneina ja kasvattavat siten tarvittavaa verkostoa ja tuovat hankkeeseen käytännön kokemusta. |
| --- | --- |

63.

kehottaa tarkistamaan ympäristöalan kansalaisjärjestöille LIFE ”Hallinto” -osa-alueen kautta myönnettävää rahoitusta, jotta sillä tuettaisiin tehokkaammin niiden roolia edistettäessä sidosryhmien tasapainoista osallistumista EU:n poliittiseen prosessiin. Tähän sisältyy siirtyminen vuosittaisista toiminta-avustuksista monivuotisiin sekä sellaisten jäsenvaltioiden määrän lisääminen, jotka osallistuvat tiettyyn hankkeeseen kumppaneina ja kasvattavat siten tarvittavaa verkostoa ja tuovat hankkeeseen käytännön kokemusta.

| 64. | kehottaa jälleen Euroopan komissiota tutkimaan, voitaisiinko kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen ”malli ottaa käyttöön – – myös sellaisilla muilla EU ympäristöpolitiikan keskeisillä aloilla kuin biologinen monimuotoisuus, jäte- ja vesiala, meluntorjunta ja ilman pilaantuminen ja maankäyttö” (14) esimerkiksi siten, että tulevassa LIFE-ohjelmassa rahoitettaisiin kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen mallin laajentamista energiatehokkaista kaupungeista resurssitehokkaisiin ja ympäristöystävällisiin kaupunkeihin. |
| --- | --- |

64.

kehottaa jälleen Euroopan komissiota tutkimaan, voitaisiinko kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen ”malli ottaa käyttöön – – myös sellaisilla muilla EU ympäristöpolitiikan keskeisillä aloilla kuin biologinen monimuotoisuus, jäte- ja vesiala, meluntorjunta ja ilman pilaantuminen ja maankäyttö” (14) esimerkiksi siten, että tulevassa LIFE-ohjelmassa rahoitettaisiin kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen mallin laajentamista energiatehokkaista kaupungeista resurssitehokkaisiin ja ympäristöystävällisiin kaupunkeihin.

Ohjelmien alojen laajentaminen

| 65. | kannattaa LIFE-ohjelman tehostamiseksi ja hallinnollisten kulujen vähentämiseksi komission ehdotusta mahdollisuudesta luoda laajemmille hankkeille uusi LIFE-hankkeiden luokka ”Yhdennetyt LIFE-hankkeet” tai ”LIFE-toimintaohjelmat”. Tämäntyyppisiä hankkeita voitaisiin hyödyntää monenlaisten ongelmien ratkaisemisessa, esimerkiksi makean veden varantojen hoidossa, luonnon ja biodiversiteetin suojelemisessa sekä kestäväpohjaisessa resurssien käytössä ja jätehuollossa. (15) Perinteiset erilliset LIFE-hankkeet tulisi kuitenkin säilyttää, sillä niiden kautta pienillä paikallisilla kansalaisjärjestöillä, eturyhmillä ja viranomaistahoilla on mahdollisuus päästä tuensaajiksi. |
| --- | --- |

65.

kannattaa LIFE-ohjelman tehostamiseksi ja hallinnollisten kulujen vähentämiseksi komission ehdotusta mahdollisuudesta luoda laajemmille hankkeille uusi LIFE-hankkeiden luokka ”Yhdennetyt LIFE-hankkeet” tai ”LIFE-toimintaohjelmat”. Tämäntyyppisiä hankkeita voitaisiin hyödyntää monenlaisten ongelmien ratkaisemisessa, esimerkiksi makean veden varantojen hoidossa, luonnon ja biodiversiteetin suojelemisessa sekä kestäväpohjaisessa resurssien käytössä ja jätehuollossa. (15) Perinteiset erilliset LIFE-hankkeet tulisi kuitenkin säilyttää, sillä niiden kautta pienillä paikallisilla kansalaisjärjestöillä, eturyhmillä ja viranomaistahoilla on mahdollisuus päästä tuensaajiksi.

| 66. | katsoo, että yhdennetyissä hankkeissa tulisi olla mahdollista tukea tiettyä teemaa tai suurehkoa osaa tietyn alueen tai jäsenvaltion alasta (esim. tietyn vesistöalueen kosteikkojen kunnostamishankkeet, uhanalaisen lajin suojelutoimet sen muuttoreitin varrella, hoitosuunnitelmien kehittäminen ja täytäntöönpano alueen kaikilla tai samankaltaisilla Natura 2000 -alueilla Natura 2000 -hankkeen toimintajärjestystä koskevien puitteiden mukaisesti). |
| --- | --- |

66.

katsoo, että yhdennetyissä hankkeissa tulisi olla mahdollista tukea tiettyä teemaa tai suurehkoa osaa tietyn alueen tai jäsenvaltion alasta (esim. tietyn vesistöalueen kosteikkojen kunnostamishankkeet, uhanalaisen lajin suojelutoimet sen muuttoreitin varrella, hoitosuunnitelmien kehittäminen ja täytäntöönpano alueen kaikilla tai samankaltaisilla Natura 2000 -alueilla Natura 2000 -hankkeen toimintajärjestystä koskevien puitteiden mukaisesti).

| 67. | ehdottaa, että yhdennetyt hankkeet sisältäisivät yksittäisten LIFE- ja muiden hankkeiden kehittämiseen tarkoitetut puitteet ja suuntaviivat sekä suunnitelman, jossa selvitetään, kuinka ehdotettujen toimien rahoitukseen voidaan yhdistää muuta EU-, valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason rahoitusta sekä yksityisiä investointeja. Hankkeiden puitteissa voitaisiin perustaa eri maissa toimivista tiimeistä koostuvia pysyviä työryhmiä, jotka analysoivat toteutetuista LIFE-hankkeista saatujen samansuuntaisten kokemusten tuloksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja muodostaa verkostoja, joiden puitteissa järjestetään kokouksia ja kongresseja ja otetaan käyttöön virtuaalifoorumeita tai muita viestintämuotoja. |
| --- | --- |

67.

ehdottaa, että yhdennetyt hankkeet sisältäisivät yksittäisten LIFE- ja muiden hankkeiden kehittämiseen tarkoitetut puitteet ja suuntaviivat sekä suunnitelman, jossa selvitetään, kuinka ehdotettujen toimien rahoitukseen voidaan yhdistää muuta EU-, valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason rahoitusta sekä yksityisiä investointeja. Hankkeiden puitteissa voitaisiin perustaa eri maissa toimivista tiimeistä koostuvia pysyviä työryhmiä, jotka analysoivat toteutetuista LIFE-hankkeista saatujen samansuuntaisten kokemusten tuloksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja muodostaa verkostoja, joiden puitteissa järjestetään kokouksia ja kongresseja ja otetaan käyttöön virtuaalifoorumeita tai muita viestintämuotoja.

| 68. | katsoo, että yhdennettyjen hankkeiden kautta annettavan tuen tulisi olla avointa alueellisella tai valtiollisella tasolla toimiville viranomaisille, kansalaisjärjestöille ja sidosryhmille sekä näiden kumppanuuksille. Hankkeiden keston tulisi lisäksi olla pidempi (esim. 5–10 vuotta), ja voimassaoloaikana pitäisi voida kehittää ja panna täytäntöön yksittäisiä toisiinsa liittyviä LIFE-hankkeita. |
| --- | --- |

68.

katsoo, että yhdennettyjen hankkeiden kautta annettavan tuen tulisi olla avointa alueellisella tai valtiollisella tasolla toimiville viranomaisille, kansalaisjärjestöille ja sidosryhmille sekä näiden kumppanuuksille. Hankkeiden keston tulisi lisäksi olla pidempi (esim. 5–10 vuotta), ja voimassaoloaikana pitäisi voida kehittää ja panna täytäntöön yksittäisiä toisiinsa liittyviä LIFE-hankkeita.

| 69. | panee merkille tällaisten yhdennettyjen hankkeiden lisäarvon erityisesti siinä suhteessa, että niissä annetaan merkittävä rooli paikallis- ja alueyhteisöille potentiaalisina suurina tuensaajina, jotka ovat usein myös toimivaltaisia viranomaisia, jotka vastaavat maaseudun kehittämiseen tarkoitetusta rahoituksesta, rakennerahastojen toimintaohjelmista ja Natura 2000 -hankkeen toimintajärjestystä koskevista puitteista. Lisäksi tällaiset hankkeet tarjoavat tehokkaan tavan edistää täydentävyyttä ja hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla LIFE-hankkeen katalyyttista arvoa. Ne luovat järjestelmälliset suhteet muihin EU-rahastoihin ja kehittävät näitä varten hankevalikoimia ja auttavat näin saamaan liikkeelle rahastojen huomattavasti suuremmat rahoitusosuudet ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. Tämä voisi myös helpottaa tarttumista ongelmaan, jota AK on käsitellyt aiemmissa lausunnoissaan (16), eli EU:n rakennerahastojen tämänhetkiseen alikäyttöön biologisen monimuotoisuuden ja ympäristökysymysten aloilla. |
| --- | --- |

69.

panee merkille tällaisten yhdennettyjen hankkeiden lisäarvon erityisesti siinä suhteessa, että niissä annetaan merkittävä rooli paikallis- ja alueyhteisöille potentiaalisina suurina tuensaajina, jotka ovat usein myös toimivaltaisia viranomaisia, jotka vastaavat maaseudun kehittämiseen tarkoitetusta rahoituksesta, rakennerahastojen toimintaohjelmista ja Natura 2000 -hankkeen toimintajärjestystä koskevista puitteista. Lisäksi tällaiset hankkeet tarjoavat tehokkaan tavan edistää täydentävyyttä ja hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla LIFE-hankkeen katalyyttista arvoa. Ne luovat järjestelmälliset suhteet muihin EU-rahastoihin ja kehittävät näitä varten hankevalikoimia ja auttavat näin saamaan liikkeelle rahastojen huomattavasti suuremmat rahoitusosuudet ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. Tämä voisi myös helpottaa tarttumista ongelmaan, jota AK on käsitellyt aiemmissa lausunnoissaan (16), eli EU:n rakennerahastojen tämänhetkiseen alikäyttöön biologisen monimuotoisuuden ja ympäristökysymysten aloilla.

Uuden LIFE-ohjelman alueellinen soveltamisala

| 70. | kehottaa ottamaan uudessa LIFE+-ohjelmassa huomioon sen, että biologisen monimuotoisuuden suojelua koskevat haasteet monessa tapauksessa ylittävät EU:n ulkorajat. Näin ollen voitaisiin luoda mahdollisuus toteuttaa tiettyjä toimia ottaen EU:n rajanaapurit niiden piiriin. |
| --- | --- |

70.

kehottaa ottamaan uudessa LIFE+-ohjelmassa huomioon sen, että biologisen monimuotoisuuden suojelua koskevat haasteet monessa tapauksessa ylittävät EU:n ulkorajat. Näin ollen voitaisiin luoda mahdollisuus toteuttaa tiettyjä toimia ottaen EU:n rajanaapurit niiden piiriin.

Tiedotus-, tiedonlevitys- ja edistämistoimet

| 71. | pitää LIFE+-asetuksen väliarvioinnin tuloksia tyydyttävinä: viranomaiset ja kehittämiskeskukset olivat yleisimpiä tuensaajia kaikilla LIFE+-ohjelman kolmella osa-alueella (42 % suurimmista tuensaajista vuosina 2007 ja 2008; ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen osalta luku oli 51 %). (17) Komitea korostaa lisäksi tarvetta edistää paikallis- ja alueviranomaisten aktiivista osallistumista ympäristön suojeluun ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen. |
| --- | --- |

71.

pitää LIFE+-asetuksen väliarvioinnin tuloksia tyydyttävinä: viranomaiset ja kehittämiskeskukset olivat yleisimpiä tuensaajia kaikilla LIFE+-ohjelman kolmella osa-alueella (42 % suurimmista tuensaajista vuosina 2007 ja 2008; ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus” -osa-alueen osalta luku oli 51 %). (17) Komitea korostaa lisäksi tarvetta edistää paikallis- ja alueviranomaisten aktiivista osallistumista ympäristön suojeluun ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen.

| 72. | kehottaa parantamaan tiedotuspolitiikkaa jäsenvaltioiden tasolla, jotta mahdolliset osallistujat olisivat tietoisia LIFE+-rahoitusohjelman tarjoamista mahdollisuuksista. Tätä varten tiedotuspolitiikkaa tulisi toissijaisuusperiaate ja yksittäisten jäsenvaltioiden luonnolliset erot huomioon ottaen hajauttaa, eli kansallisia tiedotuskeskuksia tulisi kehittää ja yksittäisissä tapauksissa ohjelmaa koskevia tiedotuskampanjoita tulisi rahoittaa myös alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

72.

kehottaa parantamaan tiedotuspolitiikkaa jäsenvaltioiden tasolla, jotta mahdolliset osallistujat olisivat tietoisia LIFE+-rahoitusohjelman tarjoamista mahdollisuuksista. Tätä varten tiedotuspolitiikkaa tulisi toissijaisuusperiaate ja yksittäisten jäsenvaltioiden luonnolliset erot huomioon ottaen hajauttaa, eli kansallisia tiedotuskeskuksia tulisi kehittää ja yksittäisissä tapauksissa ohjelmaa koskevia tiedotuskampanjoita tulisi rahoittaa myös alueellisella tasolla.

| 73. | katsoo, että tulevassa LIFE-ohjelmassa tulisi myöntää toiminta-avustuksia paikallis- ja alueviranomaisten verkostoille, jotka osallistuvat LIFE-ohjelman aktiiviseen edistämiseen kunnissa ja alueilla. (18) |
| --- | --- |

73.

katsoo, että tulevassa LIFE-ohjelmassa tulisi myöntää toiminta-avustuksia paikallis- ja alueviranomaisten verkostoille, jotka osallistuvat LIFE-ohjelman aktiiviseen edistämiseen kunnissa ja alueilla. (18)

| 74. | korostaa, että uudessakin LIFE-ohjelmassa tuetaan viestintä- ja tiedotushankkeita ja keskitytään aiempaa enemmän koulutukseen sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joissa on mukana paikallis- ja alueviranomaisia ja joilla on huomattavaa vaikutusta EU:n tasolla. |
| --- | --- |

74.

korostaa, että uudessakin LIFE-ohjelmassa tuetaan viestintä- ja tiedotushankkeita ja keskitytään aiempaa enemmän koulutukseen sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joissa on mukana paikallis- ja alueviranomaisia ja joilla on huomattavaa vaikutusta EU:n tasolla.

| 75. | huomauttaa, että ylimääräisen viestinnällisen lisäarvon saavuttamiseksi ohjelmassa tulisi keskittyä voimakkaammin kohdistettuihin ja näin ollen tehokkaampiin viestintätapoihin kunkin LIFE-hankkeen yhteydessä. Erityisesti todettakoon, että tällaisten toimien tulisi keskittyä ensisijaisesti keskeisten sidosryhmien valmiuksien parantamiseen ja koulutukseen sekä niiden osallistumisen lisäämiseen sen sijaan, että pelkästään informoidaan suurta yleisöä esitteiden ja opasteiden avulla. |
| --- | --- |

75.

huomauttaa, että ylimääräisen viestinnällisen lisäarvon saavuttamiseksi ohjelmassa tulisi keskittyä voimakkaammin kohdistettuihin ja näin ollen tehokkaampiin viestintätapoihin kunkin LIFE-hankkeen yhteydessä. Erityisesti todettakoon, että tällaisten toimien tulisi keskittyä ensisijaisesti keskeisten sidosryhmien valmiuksien parantamiseen ja koulutukseen sekä niiden osallistumisen lisäämiseen sen sijaan, että pelkästään informoidaan suurta yleisöä esitteiden ja opasteiden avulla.

| 76. | muistuttaa, että kansalaisjärjestövetoisissa aloitteissa LIFE+-ohjelmaa koskevan tiedon levittämiseksi on suuntauduttu tähän mennessä ainoastaan Brysselistä käsin toimivien eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen rahoittamiseen. Vuonna 2007 koko EU:ssa rahoitettiin tällä tavoin 30:tä ympäristöalan kansalaisjärjestöä, vuonna 2008 vastaava luku oli 33 ja vuotta myöhemmin 32. Huolimatta siitä, että useimmilla näistä järjestöistä on verkottunut rakenne, tämä ei selvästikään ole riittävää. Siksi on hyvin tärkeää, että jäsenvaltioissa ja erityisesti paikallisella tasolla toimivia järjestöjä tuetaan entistä enemmän, sillä yleensä juuri nämä toimijat tuntevat paikalliset tarpeet parhaiten. |
| --- | --- |

76.

muistuttaa, että kansalaisjärjestövetoisissa aloitteissa LIFE+-ohjelmaa koskevan tiedon levittämiseksi on suuntauduttu tähän mennessä ainoastaan Brysselistä käsin toimivien eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen rahoittamiseen. Vuonna 2007 koko EU:ssa rahoitettiin tällä tavoin 30:tä ympäristöalan kansalaisjärjestöä, vuonna 2008 vastaava luku oli 33 ja vuotta myöhemmin 32. Huolimatta siitä, että useimmilla näistä järjestöistä on verkottunut rakenne, tämä ei selvästikään ole riittävää. Siksi on hyvin tärkeää, että jäsenvaltioissa ja erityisesti paikallisella tasolla toimivia järjestöjä tuetaan entistä enemmän, sillä yleensä juuri nämä toimijat tuntevat paikalliset tarpeet parhaiten.

| 77. | suosittelee kansalaisjärjestöjen toteuttamien tiedotuskampanjoiden toivotun vaikutuksen varmistamiseksi huolehtimaan siitä, että kyseisillä järjestöillä on mahdollisuus keskittyä täysin varsinaiseen – ympäristönsuojeluun ja tiedottamiseen liittyvään – työhönsä rahoitushakemusten laatimisen ja selontekojen antamisen sijaan. Lisäksi olisi järkevää, että komissio tekisi pitkäkestoisia – vähintään 2–3 vuoden – sopimuksia. |
| --- | --- |

77.

suosittelee kansalaisjärjestöjen toteuttamien tiedotuskampanjoiden toivotun vaikutuksen varmistamiseksi huolehtimaan siitä, että kyseisillä järjestöillä on mahdollisuus keskittyä täysin varsinaiseen – ympäristönsuojeluun ja tiedottamiseen liittyvään – työhönsä rahoitushakemusten laatimisen ja selontekojen antamisen sijaan. Lisäksi olisi järkevää, että komissio tekisi pitkäkestoisia – vähintään 2–3 vuoden – sopimuksia.

| 78. | sitoutuu levittämään jatkossakin tietoa LIFE+-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista, edistämään paikallisten hakijoiden saamista mukaan ohjelmaan, kokoamaan eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiä ja tarjoamaan komissiolle käytännön kokemusten pohjalta suosituksia mahdollisista tavoista parantaa ohjelmaa sekä EU:n mahdollisuuksista kehittää luontoa ja sen monimuotoisuutta koskevaa lisävälinettä, joka olisi rinnakkainen uuden Life-välineen kanssa. |
| --- | --- |

78.

sitoutuu levittämään jatkossakin tietoa LIFE+-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista, edistämään paikallisten hakijoiden saamista mukaan ohjelmaan, kokoamaan eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiä ja tarjoamaan komissiolle käytännön kokemusten pohjalta suosituksia mahdollisista tavoista parantaa ohjelmaa sekä EU:n mahdollisuuksista kehittää luontoa ja sen monimuotoisuutta koskevaa lisävälinettä, joka olisi rinnakkainen uuden Life-välineen kanssa.

Bryssel 1. heinäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Parhaillaan käytössä oleva rahoitusväline LIFE+ hyväksyttiin asetuksella (EY) N:o 614/2007, EUVL L 149, 9.6.2007.

1

(2)  Euroopan komissio, ympäristöasioiden pääosasto, 2010: LIFE Focus ”LIFE and local authorities”.

2

(3)  Ks. luontodirektiivin 8 artikla. Euroopan komissio, LIFEnews feature 2010 ”LIFE Nature and Biodiversity: what common future?” (LIFE ”Luonto ja biologinen monimuotoisuus”: millainen yhteinen tulevaisuus?).

3

LIFEnews feature 2010 ”LIFE Nature and Biodiversity: what common future?”

(4)  Euroopan komissio, LIFEnews feature 2010 ”LIFE Nature and Biodiversity: what common future?”.

4

(5)  Alueiden komitean sihteeristön laatima arviointiraportti EU:n LIFE+-välineen alueellisista vaikutuksista, toukokuu 2011.

5

(6)  CdR 253/2004 fin.

6

(7)  Ympäristöneuvoston 20. joulukuuta 2010 antamat päätelmät ympäristöpoliittisten välineiden tehostamisesta (5302/11).

7

(8)  CdR 164/2010 fin.

8

(9)  CEMR 02/2011: vastaus EU:n tulevaa ympäristörahoitusvälinettä koskevassa kuulemismenettelyssä.

9

(10)  CdR 253/2004 fin.

10

(11)  Kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman ekoinnovointia koskeva osa-alue ja LIFE+-ohjelman ”Ympäristöpolitiikka ja -hallinto” -osa-alue.

11

(12)  Euroopan komissio, LIFEnews feature 2010”The evolution of LIFE Environment: past, present and future” (LIFE ”Ympäristö” -ohjelman kehitys: menneisyys, nykyisyys ja tulevaisuus).

12

LIFEnews feature 2010

The evolution of LIFE Environment: past, present and future

(13)  CdR 164/2010 fin ja CdR 112/2010 fin.

13

(14)  CdR 164/2010 fin.

14

(15)  Arviointiraportti EU:n LIFE+-välineen alueellisista vaikutuksista, ks. edellä.

15

(16)  CdR 112/2010 fin.

16

(17)  SEC(2010) 1120 final.

17

(18)  CEMR 02/2011.

18

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/62

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Laajentumisstrategia sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmät haasteet”

2011/C 259/11

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa, että yksi alueiden komitean tärkeimmistä poliittisista painopisteistä on varmistaa EU:n laajentumisprosessin onnistuminen. |
| --- | --- |

—

korostaa, että yksi alueiden komitean tärkeimmistä poliittisista painopisteistä on varmistaa EU:n laajentumisprosessin onnistuminen.

| — | pitää eräitä Länsi-Balkanin maita koskevaa viisumivapautta hyvänä esimerkkinä siitä, miten paljon voidaan saada aikaan, kun tiukkojen ehtojen täyttäminen kytketään tiettyjen etujen myöntämiseen. |
| --- | --- |

—

pitää eräitä Länsi-Balkanin maita koskevaa viisumivapautta hyvänä esimerkkinä siitä, miten paljon voidaan saada aikaan, kun tiukkojen ehtojen täyttäminen kytketään tiettyjen etujen myöntämiseen.

| — | panee merkille, että useimmissa maissa on edelleen lukuisia haasteita, joiden ratkaiseminen etenee osittain vain hyvin hitaasti ja vaivalloisesti. Komitea katsoo, että uudistuksia tarvitaan etenkin valtiorakenteiden ja oikeusvaltion aloilla ja hallinnollisten valmiuksien parantamisessa kaikilla tasoilla, etenkin alue- ja paikallistasolla, hallintotavan parantamisessa, oikeuslaitoksen uudistamisessa sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa kaikilla hallintotasoilla. |
| --- | --- |

—

panee merkille, että useimmissa maissa on edelleen lukuisia haasteita, joiden ratkaiseminen etenee osittain vain hyvin hitaasti ja vaivalloisesti. Komitea katsoo, että uudistuksia tarvitaan etenkin valtiorakenteiden ja oikeusvaltion aloilla ja hallinnollisten valmiuksien parantamisessa kaikilla tasoilla, etenkin alue- ja paikallistasolla, hallintotavan parantamisessa, oikeuslaitoksen uudistamisessa sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa kaikilla hallintotasoilla.

| — | painottaa, että ehdokasmaita on edelleen tuettava niiden pyrkimyksissä myöntämällä avustusta liittymistä valmistelevasta rahoitusvälineestä (IPA) sekä lainoja Euroopan investointipankista ja muista kansainvälisistä rahoituslaitoksista. |
| --- | --- |

—

painottaa, että ehdokasmaita on edelleen tuettava niiden pyrkimyksissä myöntämällä avustusta liittymistä valmistelevasta rahoitusvälineestä (IPA) sekä lainoja Euroopan investointipankista ja muista kansainvälisistä rahoituslaitoksista.

| — | on vakuuttunut siitä, ettei laajentumispyrkimyksiä voida toteuttaa onnistuneesti ilman riittävästi valmistautuneita ja koulutettuja poliittisia ja hallinnollisia alue- ja paikallistason edustajia. |
| --- | --- |

—

on vakuuttunut siitä, ettei laajentumispyrkimyksiä voida toteuttaa onnistuneesti ilman riittävästi valmistautuneita ja koulutettuja poliittisia ja hallinnollisia alue- ja paikallistason edustajia.

| Esittelijä | Franz SCHAUSBERGER (AT, PPE), Salzburgin osavaltion edustaja alueiden komiteassa |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Laajentumisstrategia sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmät haasteet
  KOM(2010) 660 lopullinen |

Esittelijä

Franz SCHAUSBERGER (AT, PPE), Salzburgin osavaltion edustaja alueiden komiteassa

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Laajentumisstrategia sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmät haasteet

KOM(2010) 660 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Asiakirjan merkitys paikallis- ja alueviranomaisille ja alueiden komitealle

| 1. | korostaa, että yksi alueiden komitean tärkeimmistä poliittisista painopisteistä on varmistaa EU:n laajentumisprosessin onnistuminen. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että yksi alueiden komitean tärkeimmistä poliittisista painopisteistä on varmistaa EU:n laajentumisprosessin onnistuminen.

| 2. | painottaa nimenomaan, että alueiden komiteassa edustetuilla paikallis- ja alueviranomaisilla on avainrooli ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa, sillä ne kaikki soveltavat hyvin erilaisia historian ja kulttuurin sävyttämiä hajautetun hallinnon muotoja. |
| --- | --- |

2.

painottaa nimenomaan, että alueiden komiteassa edustetuilla paikallis- ja alueviranomaisilla on avainrooli ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa, sillä ne kaikki soveltavat hyvin erilaisia historian ja kulttuurin sävyttämiä hajautetun hallinnon muotoja.

| 3. | panee merkille, että alue- ja paikallistasolla on laadittava laajentumisprosessia varten hajautettu tiedotus- ja viestintäpolitiikka, ja tuo esiin valmiutensa tukea alue- ja paikallisyhteisöjä kyseisellä alalla, jotta niitä valmistetaan ottamaan vastaan tulevat vastuunsa ja jotta edistetään yhteistyötä niiden eurooppalaisten yhdyselinten kanssa. |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että alue- ja paikallistasolla on laadittava laajentumisprosessia varten hajautettu tiedotus- ja viestintäpolitiikka, ja tuo esiin valmiutensa tukea alue- ja paikallisyhteisöjä kyseisellä alalla, jotta niitä valmistetaan ottamaan vastaan tulevat vastuunsa ja jotta edistetään yhteistyötä niiden eurooppalaisten yhdyselinten kanssa.

| 4. | edistää ulkosuhdestrategiallaan ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja EU:n jäsenvaltioiden paikallis- ja alueyhteisöjen poliittista vuoropuhelua sekä taloudellista ja kulttuurista yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.

edistää ulkosuhdestrategiallaan ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja EU:n jäsenvaltioiden paikallis- ja alueyhteisöjen poliittista vuoropuhelua sekä taloudellista ja kulttuurista yhteistyötä.

| 5. | toimii uutterasti parantaakseen toimielinten suorien yhteyksien sekä julkisten tilaisuuksien, teknisten kokousten ja työryhmien avulla paikallis- ja alueyhteisöjen oikeudellisia, taloudellisia ja hallintoteknisiä valmiuksia. |
| --- | --- |

5.

toimii uutterasti parantaakseen toimielinten suorien yhteyksien sekä julkisten tilaisuuksien, teknisten kokousten ja työryhmien avulla paikallis- ja alueyhteisöjen oikeudellisia, taloudellisia ja hallintoteknisiä valmiuksia.

| 6. | viittaa kiitollisena Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin antamiin lausuntoihin ja tietoihin sekä ehdokasvaltioiden edustustojen, niiden kuntajärjestöjen ja eri kansalaisjärjestöjen arvokkaaseen panokseen. |
| --- | --- |

6.

viittaa kiitollisena Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin antamiin lausuntoihin ja tietoihin sekä ehdokasvaltioiden edustustojen, niiden kuntajärjestöjen ja eri kansalaisjärjestöjen arvokkaaseen panokseen.

Yleishuomioita ja ehdotuksia

| 7. | on tyytyväinen siihen, että – kuten komission tiedonannosta ilmenee – EU:n laajentumisprosessi on talous- ja finanssikriisistä ja lukuisista muista haasteista huolimatta saanut uutta pontta edellisten edistymiskertomusten antamisen jälkeen ja että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä varmistetaan, että Euroopan integraatioprosessin dynamiikka voidaan säilyttää. |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen siihen, että – kuten komission tiedonannosta ilmenee – EU:n laajentumisprosessi on talous- ja finanssikriisistä ja lukuisista muista haasteista huolimatta saanut uutta pontta edellisten edistymiskertomusten antamisen jälkeen ja että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä varmistetaan, että Euroopan integraatioprosessin dynamiikka voidaan säilyttää.

| 8. | suhtautuu myönteisesti siihen, että unionin kuudes laajentuminen on piakkoin käsillä Kroatian jäsenyysneuvottelujen edistymisen sekä Islannin kanssa heinäkuussa 2010 aloitettujen liittymisneuvottelujen ansiosta. |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti siihen, että unionin kuudes laajentuminen on piakkoin käsillä Kroatian jäsenyysneuvottelujen edistymisen sekä Islannin kanssa heinäkuussa 2010 aloitettujen liittymisneuvottelujen ansiosta.

| 9. | korostaa kuitenkin, että uudet liittymiset on valmisteltava hyvin varmistamalla, että kriteerit täytetään asianmukaisesti. |
| --- | --- |

9.

korostaa kuitenkin, että uudet liittymiset on valmisteltava hyvin varmistamalla, että kriteerit täytetään asianmukaisesti.

| 10. | on vakuuttunut, että liittymisprosessi tarjoaa siinä mukana oleville maille ainutlaatuiset lähtökohdat toteuttaa poliittisia ja taloudellisia uudistuksia EU:n normien omaksumiseksi. Lisäksi se edistää talous- ja rahoituskriisin taltuttamista ja vuoteen 2020 tähtäävän uudistusstrategian toteuttamista. |
| --- | --- |

10.

on vakuuttunut, että liittymisprosessi tarjoaa siinä mukana oleville maille ainutlaatuiset lähtökohdat toteuttaa poliittisia ja taloudellisia uudistuksia EU:n normien omaksumiseksi. Lisäksi se edistää talous- ja rahoituskriisin taltuttamista ja vuoteen 2020 tähtäävän uudistusstrategian toteuttamista.

| 11. | toteaa, että laajentumisprosessiin osallistuvat maat, etenkin Länsi-Balkanin valtiot, ovat – osin myös paikallis- ja aluetasolla – poliittisilta ja hallinnollisilta rakenteiltaan ja perinteiltään sekä kehitystasoltaan hyvin erilaisia, mikä tulee ottaa riittävästi huomioon laajentumisprosessissa. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että laajentumisprosessiin osallistuvat maat, etenkin Länsi-Balkanin valtiot, ovat – osin myös paikallis- ja aluetasolla – poliittisilta ja hallinnollisilta rakenteiltaan ja perinteiltään sekä kehitystasoltaan hyvin erilaisia, mikä tulee ottaa riittävästi huomioon laajentumisprosessissa.

| 12. | kehottaa nimenomaan Länsi-Balkanin maita toteuttamaan alue- ja paikallistasolla kohdennettuja toimia pk-yritysten vahvistamiseksi, jotta luodaan työpaikkoja ja vähennetään tekijöitä, jotka kannustavat nuoria muuttamaan erityisesti alikehittyneiltä syrjäalueilta. |
| --- | --- |

12.

kehottaa nimenomaan Länsi-Balkanin maita toteuttamaan alue- ja paikallistasolla kohdennettuja toimia pk-yritysten vahvistamiseksi, jotta luodaan työpaikkoja ja vähennetään tekijöitä, jotka kannustavat nuoria muuttamaan erityisesti alikehittyneiltä syrjäalueilta.

| 13. | pitää eräitä Länsi-Balkanin maita koskevaa viisumivapautta hyvänä esimerkkinä siitä, miten paljon voidaan saada aikaan, kun tiukkojen ehtojen täyttäminen kytketään tiettyjen etujen myöntämiseen. |
| --- | --- |

13.

pitää eräitä Länsi-Balkanin maita koskevaa viisumivapautta hyvänä esimerkkinä siitä, miten paljon voidaan saada aikaan, kun tiukkojen ehtojen täyttäminen kytketään tiettyjen etujen myöntämiseen.

| 14. | on tyytyväinen siihen, että edellisen edistymiskertomuksen laatimisen jälkeen on saavutettu läpimurtoja pitkään jatkuneissa kahdenvälisissä kiistoissa tai että on saatu käynnistettyä vuoropuheluita, kun liittymisneuvotteluja käyvät maat ovat alkaneet ottaa enemmän vastuuta alueellisesta yhteistyöstä. |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen siihen, että edellisen edistymiskertomuksen laatimisen jälkeen on saavutettu läpimurtoja pitkään jatkuneissa kahdenvälisissä kiistoissa tai että on saatu käynnistettyä vuoropuheluita, kun liittymisneuvotteluja käyvät maat ovat alkaneet ottaa enemmän vastuuta alueellisesta yhteistyöstä.

| 15. | panee kuitenkin merkille, että useimmissa maissa on edelleen lukuisia haasteita, joiden ratkaiseminen etenee osittain vain hyvin hitaasti ja vaivalloisesti. Komitea katsoo, että uudistuksia tarvitaan etenkin valtiorakenteiden ja oikeusvaltion aloilla ja hallinnollisten valmiuksien parantamisessa kaikilla tasoilla, etenkin alue- ja paikallistasolla, hallintotavan parantamisessa, oikeuslaitoksen uudistamisessa sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa kaikilla hallintotasoilla. |
| --- | --- |

15.

panee kuitenkin merkille, että useimmissa maissa on edelleen lukuisia haasteita, joiden ratkaiseminen etenee osittain vain hyvin hitaasti ja vaivalloisesti. Komitea katsoo, että uudistuksia tarvitaan etenkin valtiorakenteiden ja oikeusvaltion aloilla ja hallinnollisten valmiuksien parantamisessa kaikilla tasoilla, etenkin alue- ja paikallistasolla, hallintotavan parantamisessa, oikeuslaitoksen uudistamisessa sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa kaikilla hallintotasoilla.

| 16. | painottaa, että ehdokasmaita on edelleen tuettava niiden pyrkimyksissä myöntämällä avustusta liittymistä valmistelevasta rahoitusvälineestä (IPA) sekä lainoja Euroopan investointipankista ja muista kansainvälisistä rahoituslaitoksista. |
| --- | --- |

16.

painottaa, että ehdokasmaita on edelleen tuettava niiden pyrkimyksissä myöntämällä avustusta liittymistä valmistelevasta rahoitusvälineestä (IPA) sekä lainoja Euroopan investointipankista ja muista kansainvälisistä rahoituslaitoksista.

| 17. | katsoo, että useimmissa Länsi-Balkanin maissa ja Turkissa on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi sekä ihmisoikeuksien ja etenkin naisten, lasten ja romanien oikeuksien vahvistamiseksi. Erityisesti Turkin on palautettava kaikkien kyproslaisten ihmisoikeudet, jäädytettävä uudisasutus, palautettava Famagusta välittömästi sen laillisille asukkaille Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti sekä sovellettava Ankaran pöytäkirjaa EU:n asettamien ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että useimmissa Länsi-Balkanin maissa ja Turkissa on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi sekä ihmisoikeuksien ja etenkin naisten, lasten ja romanien oikeuksien vahvistamiseksi. Erityisesti Turkin on palautettava kaikkien kyproslaisten ihmisoikeudet, jäädytettävä uudisasutus, palautettava Famagusta välittömästi sen laillisille asukkaille Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti sekä sovellettava Ankaran pöytäkirjaa EU:n asettamien ehtojen mukaisesti.

| 18. | on vakuuttunut siitä, ettei laajentumispyrkimyksiä voida toteuttaa onnistuneesti ilman riittävästi valmistautuneita ja koulutettuja poliittisia ja hallinnollisia alue- ja paikallistason edustajia. |
| --- | --- |

18.

on vakuuttunut siitä, ettei laajentumispyrkimyksiä voida toteuttaa onnistuneesti ilman riittävästi valmistautuneita ja koulutettuja poliittisia ja hallinnollisia alue- ja paikallistason edustajia.

| 19. | kannustaa liittymisneuvotteluja käyviä maita jatkamaan ponnistelujaan hallinnon hajauttamiseksi ja alueellistamiseksi. Tämä helpottaa myös tiedotus- ja viestintäpolitiikan välttämätöntä hajauttamista sekä poliittista vuoropuhelua ja kansalaisvuoropuhelua Euroopan unionin ja laajentumisprosessiin osallistuvien maiden kansalaisten kesken. |
| --- | --- |

19.

kannustaa liittymisneuvotteluja käyviä maita jatkamaan ponnistelujaan hallinnon hajauttamiseksi ja alueellistamiseksi. Tämä helpottaa myös tiedotus- ja viestintäpolitiikan välttämätöntä hajauttamista sekä poliittista vuoropuhelua ja kansalaisvuoropuhelua Euroopan unionin ja laajentumisprosessiin osallistuvien maiden kansalaisten kesken.

| 20. | muistuttaa, että paikallisten ja alueellisten elinten oikeudellisia, taloudellisia ja hallinnollisia valmiuksia on parannettava ja että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti alue- ja paikallistasolle on siirrettävä mahdollisimman paljon vastuita sekä varmistettava niiden rahoitus. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että paikallisten ja alueellisten elinten oikeudellisia, taloudellisia ja hallinnollisia valmiuksia on parannettava ja että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti alue- ja paikallistasolle on siirrettävä mahdollisimman paljon vastuita sekä varmistettava niiden rahoitus.

| 21. | pitää myönteisenä unionin makroaluestrategioita, jotka ovat tärkeä väline yhdentymisprosessin nopeuttamisessa, etenkin koska ne vahvistavat alue- ja paikallisviranomaisten roolia, ja on sitä mieltä, että Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia ja EU:n tuleva Adrian- ja Joonianmeren makroaluestrategia tarjoavat uusia mahdollisuuksia alueelliselle yhteistyölle myös ehdokasvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

21.

pitää myönteisenä unionin makroaluestrategioita, jotka ovat tärkeä väline yhdentymisprosessin nopeuttamisessa, etenkin koska ne vahvistavat alue- ja paikallisviranomaisten roolia, ja on sitä mieltä, että Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia ja EU:n tuleva Adrian- ja Joonianmeren makroaluestrategia tarjoavat uusia mahdollisuuksia alueelliselle yhteistyölle myös ehdokasvaltioiden kanssa.

| 22. | panee merkille, että vuodesta 2000 alkaen Adrian- ja Joonianmeren aloitteella on pyritty varmistamaan rauha, turvallisuus, kehitys ja yhteistyö EU:n ja Länsi-Balkanin maiden alueella. Lisäksi komitea toteaa, että Adrian- ja Joonianmeren neuvosto on sitoutunut tukemaan Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevaa EU:n strategiaa EU:n toimielimissä sekä valtio-, alue- ja paikallistason instituutioiden osallistumista. |
| --- | --- |

22.

panee merkille, että vuodesta 2000 alkaen Adrian- ja Joonianmeren aloitteella on pyritty varmistamaan rauha, turvallisuus, kehitys ja yhteistyö EU:n ja Länsi-Balkanin maiden alueella. Lisäksi komitea toteaa, että Adrian- ja Joonianmeren neuvosto on sitoutunut tukemaan Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevaa EU:n strategiaa EU:n toimielimissä sekä valtio-, alue- ja paikallistason instituutioiden osallistumista.

| 23. | pyytää asianomaisia jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota tutkimaan, missä määrin EU:n eri makroaluestrategioiden välille voidaan saada aikaan yhteyksiä ja synergioita. |
| --- | --- |

23.

pyytää asianomaisia jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota tutkimaan, missä määrin EU:n eri makroaluestrategioiden välille voidaan saada aikaan yhteyksiä ja synergioita.

| 24. | kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan mahdollisuudet hyödyntää Länsi-Balkanin ja Välimeren alueilla nykyisin toimivien eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) tarjoamat mahdollisuudet Länsi-Balkanin maiden ja Turkin paikallis- ja alueviranomaisten sopeuttamiseksi yhteisön lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

24.

kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan mahdollisuudet hyödyntää Länsi-Balkanin ja Välimeren alueilla nykyisin toimivien eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) tarjoamat mahdollisuudet Länsi-Balkanin maiden ja Turkin paikallis- ja alueviranomaisten sopeuttamiseksi yhteisön lainsäädäntöön.

| 25. | ehdottaa etenkin Länsi-Balkanin maille ja Turkille asianmukaisten toimien toteuttamista, jotta nostetaan huomattavasti naisten määrää alueellisissa ja paikallisissa edustuselimissä. |
| --- | --- |

25.

ehdottaa etenkin Länsi-Balkanin maille ja Turkille asianmukaisten toimien toteuttamista, jotta nostetaan huomattavasti naisten määrää alueellisissa ja paikallisissa edustuselimissä.

| 26. | suosittaa, että komissio käsittelee tulevissa laajentumisstrategia-aiheisissa kertomuksissaan nykyistä tarkemmin kunkin maan alueellisen ja paikallisen itsehallinnon tilannetta ja tasoa, kun ajatellaan niiden tärkeää roolia EU:n politiikkojen toteuttamisessa, ja kiinnittää tällä tavoin myös laajentumisprosessiin osallistuvien maiden huomion entistä tiiviimmin kulloisiinkin uudistustarpeisiin alueellistamisessa ja hallinnon hajauttamisessa. |
| --- | --- |

26.

suosittaa, että komissio käsittelee tulevissa laajentumisstrategia-aiheisissa kertomuksissaan nykyistä tarkemmin kunkin maan alueellisen ja paikallisen itsehallinnon tilannetta ja tasoa, kun ajatellaan niiden tärkeää roolia EU:n politiikkojen toteuttamisessa, ja kiinnittää tällä tavoin myös laajentumisprosessiin osallistuvien maiden huomion entistä tiiviimmin kulloisiinkin uudistustarpeisiin alueellistamisessa ja hallinnon hajauttamisessa.

Maakohtaiset suositukset

A)   Ehdokasmaat

Kroatia

| 27. | on tyytyväinen siihen, että Kroatia on edistynyt liittymisneuvotteluissa vuosina 2010 ja 2011 niin hyvin, että liittymisneuvottelut EU:n kanssa voitiin virallisesti päättää 30. kesäkuuta 2011 ja että näin ollen Kroatia voi todennäköisesti liittyä EU:hun sen 28. jäsenvaltiona 1. heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen siihen, että Kroatia on edistynyt liittymisneuvotteluissa vuosina 2010 ja 2011 niin hyvin, että liittymisneuvottelut EU:n kanssa voitiin virallisesti päättää 30. kesäkuuta 2011 ja että näin ollen Kroatia voi todennäköisesti liittyä EU:hun sen 28. jäsenvaltiona 1. heinäkuuta 2013.

| 28. | pitää kuitenkin välttämättömänä, että Kroatia ryhtyy nyt todellakin täyttämään neuvotteluluvun 23 vielä puuttuvat tarkistuskohdat. Tähän kuuluvat erityisesti täysimääräinen yhteistyö ICTYn kanssa, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden johdonmukainen torjunta korkeimmalla valtiollisella tasolla, oikeuslaitoksen riippumattomuus ja tehokkuus sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu, mukaan luettuna pakolaisten paluu. |
| --- | --- |

28.

pitää kuitenkin välttämättömänä, että Kroatia ryhtyy nyt todellakin täyttämään neuvotteluluvun 23 vielä puuttuvat tarkistuskohdat. Tähän kuuluvat erityisesti täysimääräinen yhteistyö ICTYn kanssa, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden johdonmukainen torjunta korkeimmalla valtiollisella tasolla, oikeuslaitoksen riippumattomuus ja tehokkuus sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu, mukaan luettuna pakolaisten paluu.

| 29. | muistuttaa, että julkishallinnon uudistaminen edellyttää vielä lisäponnisteluja ja että tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten on välttämättä osallistuttava toimiin, jotta poistetaan nykyiset raskaat hallintomenettelyt sekä liiallinen politisointi ja jotta hallinnossa vahvistetaan kaikilla tasoilla osaamisen kehittämistä, tehokkuutta, riippumattomuutta ja luotettavuutta. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että julkishallinnon uudistaminen edellyttää vielä lisäponnisteluja ja että tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten on välttämättä osallistuttava toimiin, jotta poistetaan nykyiset raskaat hallintomenettelyt sekä liiallinen politisointi ja jotta hallinnossa vahvistetaan kaikilla tasoilla osaamisen kehittämistä, tehokkuutta, riippumattomuutta ja luotettavuutta.

| 30. | kannustaa panemaan pikaisesti täytäntöön hiljattain säädetyn lain paikallisen ja alueellisen itsehallintotason työntekijöiden palkkauksesta sekä ”kansallisen strategian kunnallisten ja alueellisten itsehallintojen virkamiesten ja muiden työntekijöiden jatkokoulutuksesta 2009–2013”, jotta parannetaan kansalaisille tarjottavia hajautetun hallintotason palveluja ja kehitetään ajanmukaista ja tehokasta julkishallintoa. |
| --- | --- |

30.

kannustaa panemaan pikaisesti täytäntöön hiljattain säädetyn lain paikallisen ja alueellisen itsehallintotason työntekijöiden palkkauksesta sekä ”kansallisen strategian kunnallisten ja alueellisten itsehallintojen virkamiesten ja muiden työntekijöiden jatkokoulutuksesta 2009–2013”, jotta parannetaan kansalaisille tarjottavia hajautetun hallintotason palveluja ja kehitetään ajanmukaista ja tehokasta julkishallintoa.

| 31. | toteaa, että aluepolitiikassa ja rakennerahastojen koordinoinnissa saavutetusta edistyksestä huolimatta on vielä toteutettava lisätoimia, joiden avulla alue- ja paikallistaso nivotaan entistä vahvemmin EU:n koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon ja alueille ja kunnille tarjotaan hyvin koulutettujen ja hyvin valmistautuneiden hallintotyöntekijöiden ja alue- ja paikallistason politiikkojen myötä mahdollisuus laatia asianmukaisia hankkeita, joihin voidaan saada tukea EU:n rahastoista. Näin voitaisiin puuttua Kroatian alueiden välillä vallitseviin kehityseroihin, mikä vahvistaisi osaltaan alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

31.

toteaa, että aluepolitiikassa ja rakennerahastojen koordinoinnissa saavutetusta edistyksestä huolimatta on vielä toteutettava lisätoimia, joiden avulla alue- ja paikallistaso nivotaan entistä vahvemmin EU:n koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon ja alueille ja kunnille tarjotaan hyvin koulutettujen ja hyvin valmistautuneiden hallintotyöntekijöiden ja alue- ja paikallistason politiikkojen myötä mahdollisuus laatia asianmukaisia hankkeita, joihin voidaan saada tukea EU:n rahastoista. Näin voitaisiin puuttua Kroatian alueiden välillä vallitseviin kehityseroihin, mikä vahvistaisi osaltaan alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 32. | suosittaa hallinnon hajauttamisstrategian toteuttamista, sillä sen avulla voidaan muun muassa parantaa alue- ja paikallisyhteisöjen taloudellista tilannetta ja mahdollistaa myös alue- ja paikallistason edustajien osallistuminen lainsäädäntäprosessiin sekä heinäkuussa 2010 päätettyjen tehtäväkuvan mukaista hajauttamista ja alueellista järjestäytymistä koskevien suuntaviivojen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

32.

suosittaa hallinnon hajauttamisstrategian toteuttamista, sillä sen avulla voidaan muun muassa parantaa alue- ja paikallisyhteisöjen taloudellista tilannetta ja mahdollistaa myös alue- ja paikallistason edustajien osallistuminen lainsäädäntäprosessiin sekä heinäkuussa 2010 päätettyjen tehtäväkuvan mukaista hajauttamista ja alueellista järjestäytymistä koskevien suuntaviivojen täytäntöönpano.

| 33. | on tyytyväinen alueiden ja kuntien lukuisiin itsenäisiin aloitteisiin sijoittajien houkuttelemiseksi elinkeinoalueelle kiinnostavin kannustimin, esimerkiksi byrokratiahelpotuksin ja tukitoimin. Näin voidaan saada yhä useampia yrityksiä sijoittumaan alueelle ja luoda uusia työpaikkoja. Komitea toivoo, että oikeudelliset epävarmuustekijät omistuskysymyksissä voidaan poistaa uusilla säännöksillä. |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen alueiden ja kuntien lukuisiin itsenäisiin aloitteisiin sijoittajien houkuttelemiseksi elinkeinoalueelle kiinnostavin kannustimin, esimerkiksi byrokratiahelpotuksin ja tukitoimin. Näin voidaan saada yhä useampia yrityksiä sijoittumaan alueelle ja luoda uusia työpaikkoja. Komitea toivoo, että oikeudelliset epävarmuustekijät omistuskysymyksissä voidaan poistaa uusilla säännöksillä.

| 34. | toteaa, että Kroatian viime aikoina parantuneita kahdenvälisiä suhteita muihin laajentumisprosessissa mukana oleviin maihin, kuten Serbiaan, ja EU:hun kuuluviin rajanaapurimaihin, kuten Sloveniaan, voidaan vielä huomattavasti vahvistaa alueellisella ja paikallisella rajatylittävällä yhteistyöllä. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että Kroatian viime aikoina parantuneita kahdenvälisiä suhteita muihin laajentumisprosessissa mukana oleviin maihin, kuten Serbiaan, ja EU:hun kuuluviin rajanaapurimaihin, kuten Sloveniaan, voidaan vielä huomattavasti vahvistaa alueellisella ja paikallisella rajatylittävällä yhteistyöllä.

| 35. | toteaa, että edistysaskeleita vähemmistöjen oikeuksissa, kulttuurisissa oikeuksissa, vähemmistöjen suojelussa ja pakolaisen paluumuutossa on syvennettävä ottamalla alue- ja paikallistason vastuutahot yhä enemmän mukaan toimiin. Pakolaisten paluumuuttoa on tehostettava kohdennetuin alueellisin tukitoimin etenkin alueilla, jotka ovat entisen Jugoslavian sodan aikaisten karkotusten jälkeen edelleen pitkälti asumattomia. Komitea pitää tässä yhteydessä tervetulleena yhteistyön tiivistämistä Serbian ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että edistysaskeleita vähemmistöjen oikeuksissa, kulttuurisissa oikeuksissa, vähemmistöjen suojelussa ja pakolaisen paluumuutossa on syvennettävä ottamalla alue- ja paikallistason vastuutahot yhä enemmän mukaan toimiin. Pakolaisten paluumuuttoa on tehostettava kohdennetuin alueellisin tukitoimin etenkin alueilla, jotka ovat entisen Jugoslavian sodan aikaisten karkotusten jälkeen edelleen pitkälti asumattomia. Komitea pitää tässä yhteydessä tervetulleena yhteistyön tiivistämistä Serbian ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

| 36. | panee tyytyväisenä merkille, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia täyttää edelleen poliittiset jäsenyysehdot ja että se on saavuttanut uutta edistystä myös vuonna 2010. Komitea toteaa kuitenkin, että useimmilla poliittisten kriteereiden kattamilla aloilla on vielä ryhdyttävä lisäponnisteluihin ja parannettava uudistusvalmiutta. Tämä koskee esimerkiksi oikeuslaitoksen riippumattomuutta, julkishallinnon uudistamista ja tiedotusvälineiden sananvapautta. Komitea pitää lisäksi perusedellytyksenä entinen Jugoslavian tasavallan Makedonian lähentymiselle EU:hun hyvien naapuruussuhteiden, etenkin myös rajatylittävien alue- ja paikallistason suhteiden, ylläpitämistä. Tähän kuuluu lisäksi molempien osapuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun löytäminen nimikysymykseen Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa parhaillaan käynnissä olevan prosessin tuloksena. |
| --- | --- |

36.

panee tyytyväisenä merkille, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia täyttää edelleen poliittiset jäsenyysehdot ja että se on saavuttanut uutta edistystä myös vuonna 2010. Komitea toteaa kuitenkin, että useimmilla poliittisten kriteereiden kattamilla aloilla on vielä ryhdyttävä lisäponnisteluihin ja parannettava uudistusvalmiutta. Tämä koskee esimerkiksi oikeuslaitoksen riippumattomuutta, julkishallinnon uudistamista ja tiedotusvälineiden sananvapautta. Komitea pitää lisäksi perusedellytyksenä entinen Jugoslavian tasavallan Makedonian lähentymiselle EU:hun hyvien naapuruussuhteiden, etenkin myös rajatylittävien alue- ja paikallistason suhteiden, ylläpitämistä. Tähän kuuluu lisäksi molempien osapuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun löytäminen nimikysymykseen Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa parhaillaan käynnissä olevan prosessin tuloksena.

| 37. | kehottaa tiivistämään etnisten ryhmien välisistä suhteista käytävää vuoropuhelua sekä suosittaa järjestämään asiasta vastuussa olevan parlamentin valiokunnan säännöllisiä kokouksia, jotta Ohridin sopimuksen tavoitteet saadaan toteutettua. |
| --- | --- |

37.

kehottaa tiivistämään etnisten ryhmien välisistä suhteista käytävää vuoropuhelua sekä suosittaa järjestämään asiasta vastuussa olevan parlamentin valiokunnan säännöllisiä kokouksia, jotta Ohridin sopimuksen tavoitteet saadaan toteutettua.

| 38. | on tyytyväinen siihen, että Ohridin puitesopimuksen perusperiaatteisiin kuuluvaa hallinnon hajauttamista on jatkettu, että hallinnon hajauttamista käsittelevä ministeriöiden välinen työryhmä on kokoontunut säännöllisesti ja että vuosiksi 2008–2010 laadittu hallinnon hajauttamisen täytäntöönpano-ohjelma ja toimintasuunnitelma on saatettu ajan tasalle. |
| --- | --- |

38.

on tyytyväinen siihen, että Ohridin puitesopimuksen perusperiaatteisiin kuuluvaa hallinnon hajauttamista on jatkettu, että hallinnon hajauttamista käsittelevä ministeriöiden välinen työryhmä on kokoontunut säännöllisesti ja että vuosiksi 2008–2010 laadittu hallinnon hajauttamisen täytäntöönpano-ohjelma ja toimintasuunnitelma on saatettu ajan tasalle.

| 39. | on tyytyväinen siihen, että yhä useampi kunta on edennyt rahoitusjärjestelmien hajauttamisen viimeiseen vaiheeseen, jossa on tällä hetkellä 77 kuntaa 85:stä. |
| --- | --- |

39.

on tyytyväinen siihen, että yhä useampi kunta on edennyt rahoitusjärjestelmien hajauttamisen viimeiseen vaiheeseen, jossa on tällä hetkellä 77 kuntaa 85:stä.

| 40. | on tyytyväinen myös siihen, että lakia paikallisten itsehallintojen rahoituksesta on muutettu siten, että kuntien osuutta arvonlisäverosta nostetaan vuoteen 2013 mennessä 3 prosentista 4,5 prosenttiin. Tämäkään ei tosin vielä riitä siihen, että kunnat voisivat suorittaa niille siirretyt tehtävät tyydyttävästi. |
| --- | --- |

40.

on tyytyväinen myös siihen, että lakia paikallisten itsehallintojen rahoituksesta on muutettu siten, että kuntien osuutta arvonlisäverosta nostetaan vuoteen 2013 mennessä 3 prosentista 4,5 prosenttiin. Tämäkään ei tosin vielä riitä siihen, että kunnat voisivat suorittaa niille siirretyt tehtävät tyydyttävästi.

| 41. | pitää myönteisenä sitä, että strategia valtion omistuksessa olevien maa-alueiden hallinnon siirtämisestä kunnille vuodesta 2011 lähtien saatiin laadittua, ja odottaa nyt, että kyseinen strategia toteutetaan mahdollisimman pikaisesti. |
| --- | --- |

41.

pitää myönteisenä sitä, että strategia valtion omistuksessa olevien maa-alueiden hallinnon siirtämisestä kunnille vuodesta 2011 lähtien saatiin laadittua, ja odottaa nyt, että kyseinen strategia toteutetaan mahdollisimman pikaisesti.

| 42. | toteaa, että huolimatta siitä, että useat kunnat ovat kehittäneet talouteensa kohdistunutta valvontaa, tarvitaan edelleen valmiuksienkehittämisohjelmia, jotta vahvistetaan kuntien valmiuksia verohallinnossa, henkilöstön kehittämisessä ja varainhoidon valvonnassa. Komitea pahoittelee, ettei julkishallintoa käsittelevä ja kuukausittain kokoontuva korkean tason valiokunta ole toteuttanut sovittuja uudistuksia järjestelmällisesti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

42.

toteaa, että huolimatta siitä, että useat kunnat ovat kehittäneet talouteensa kohdistunutta valvontaa, tarvitaan edelleen valmiuksienkehittämisohjelmia, jotta vahvistetaan kuntien valmiuksia verohallinnossa, henkilöstön kehittämisessä ja varainhoidon valvonnassa. Komitea pahoittelee, ettei julkishallintoa käsittelevä ja kuukausittain kokoontuva korkean tason valiokunta ole toteuttanut sovittuja uudistuksia järjestelmällisesti ja tehokkaasti.

| 43. | kehottaa nopeuttamaan hallinnon hajauttamiseen ja valmiuksien parantamiseen liittyviä finanssi- ja budjettipoliittisia seikkoja paikallistasolla toimivaltaisten ministeriöiden erityistoimin. Komitea pahoittelee, että kuntien rahoitusvalvontaa käsittelevä ministeriöiden välinen valiokunta on kokoontunut vain kerran ja että keskushallinnon toteuttama kuntahankkeiden rahoitus ei ole riittävän avointa eikä riittävän koordinoitua tasapainoisen aluekehityksen kannalta. |
| --- | --- |

43.

kehottaa nopeuttamaan hallinnon hajauttamiseen ja valmiuksien parantamiseen liittyviä finanssi- ja budjettipoliittisia seikkoja paikallistasolla toimivaltaisten ministeriöiden erityistoimin. Komitea pahoittelee, että kuntien rahoitusvalvontaa käsittelevä ministeriöiden välinen valiokunta on kokoontunut vain kerran ja että keskushallinnon toteuttama kuntahankkeiden rahoitus ei ole riittävän avointa eikä riittävän koordinoitua tasapainoisen aluekehityksen kannalta.

| 44. | pahoittelee vakavia viivästymisiä aluekehitystä edistävien työohjelmien toteuttamisessa sekä jatkuvaa teknisten valmiuksien puutetta ministeriöissä ja paikallishallinnoissa valmisteltaessa ja toteutettaessa hankkeita. |
| --- | --- |

44.

pahoittelee vakavia viivästymisiä aluekehitystä edistävien työohjelmien toteuttamisessa sekä jatkuvaa teknisten valmiuksien puutetta ministeriöissä ja paikallishallinnoissa valmisteltaessa ja toteutettaessa hankkeita.

| 45. | kehottaa luomaan asianmukaiset kriteerit valtion sijoitusrahastoista peräisin olevien varojen jakamiseksi kunnille, jottei synny vaikutelmaa varojen jakamisesta puoluepoliittisin tai etnisin perustein ja jotta etnisten vähemmistöjen syrjintää voidaan välttää. |
| --- | --- |

45.

kehottaa luomaan asianmukaiset kriteerit valtion sijoitusrahastoista peräisin olevien varojen jakamiseksi kunnille, jottei synny vaikutelmaa varojen jakamisesta puoluepoliittisin tai etnisin perustein ja jotta etnisten vähemmistöjen syrjintää voidaan välttää.

| 46. | korostaa, että vähemmistöjä koskevat lakisääteiset takuut on varmistettava täysin kaikilla tasoilla sekä parannettava etnisten yhteisöjen, etenkin romanien, integraatiota. Komitea kehottaa hallitusta ratifioimaan alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan sekä vahvistamaan etnisten yhteisöjen välisiä suhteita käsittelevien valiokuntien asemaa. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että vähemmistöjä koskevat lakisääteiset takuut on varmistettava täysin kaikilla tasoilla sekä parannettava etnisten yhteisöjen, etenkin romanien, integraatiota. Komitea kehottaa hallitusta ratifioimaan alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan sekä vahvistamaan etnisten yhteisöjen välisiä suhteita käsittelevien valiokuntien asemaa.

| 47. | toteaa, että vaikka laki kunnallisesta itsehallinnosta antaa paikallishallinnoille huomattavia toimivaltuuksia, sen vaikutusta kuitenkin rajoitetaan muilla säännöksillä eikä sen toteuttamiseksi aseteta käyttöön riittäviä taloudellisia resursseja. |
| --- | --- |

47.

toteaa, että vaikka laki kunnallisesta itsehallinnosta antaa paikallishallinnoille huomattavia toimivaltuuksia, sen vaikutusta kuitenkin rajoitetaan muilla säännöksillä eikä sen toteuttamiseksi aseteta käyttöön riittäviä taloudellisia resursseja.

Islanti

| 48. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2010 tekemään päätökseen aloittaa liittymisneuvottelut Islannin kanssa ja toteaa tyytyväisenä, että Islanti täyttää poliittiset jäsenyysehdot ja että se on toimiva parlamentaarinen demokratia, jolla on vahvat instituutiot, vakaa perustuslaillinen ja oikeudellinen järjestelmä, vakiintunut oikeuslaitos ja tehokas julkishallinto. |
| --- | --- |

48.

suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2010 tekemään päätökseen aloittaa liittymisneuvottelut Islannin kanssa ja toteaa tyytyväisenä, että Islanti täyttää poliittiset jäsenyysehdot ja että se on toimiva parlamentaarinen demokratia, jolla on vahvat instituutiot, vakaa perustuslaillinen ja oikeudellinen järjestelmä, vakiintunut oikeuslaitos ja tehokas julkishallinto.

| 49. | on tyytyväinen siihen, että Islannissa on toimiva kunnallinen itsehallinto, mutta suosittaa jatkamaan hallinnon hajauttamista ja tehtävien siirtoa kunnille toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

49.

on tyytyväinen siihen, että Islannissa on toimiva kunnallinen itsehallinto, mutta suosittaa jatkamaan hallinnon hajauttamista ja tehtävien siirtoa kunnille toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

| 50. | katsoo, että kehittämällä kohdennettuja aluetukihankkeita EU:n rahastoista saatavien tukivarojen avulla voidaan torjua maaseudun syrjäisten pikkukuntien väestökatoa ja kuntaliitoksia. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että kehittämällä kohdennettuja aluetukihankkeita EU:n rahastoista saatavien tukivarojen avulla voidaan torjua maaseudun syrjäisten pikkukuntien väestökatoa ja kuntaliitoksia.

| 51. | suhtautuu myönteisesti aluepolitiikkaa käsittelevien työryhmien perustamiseen liittymisneuvotteluja käyvään ryhmään ja suosittaa tässä yhteydessä julkishallinnon paikallistason edustajien vahvaa osallistumista. |
| --- | --- |

51.

suhtautuu myönteisesti aluepolitiikkaa käsittelevien työryhmien perustamiseen liittymisneuvotteluja käyvään ryhmään ja suosittaa tässä yhteydessä julkishallinnon paikallistason edustajien vahvaa osallistumista.

| 52. | muistuttaa, että EU:n perussopimusten nojalla jokainen unionin kansalainen on vaalikelpoinen ja heillä on äänioikeus paikallisvaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion omilla kansalaisilla (perusoikeuskirjan 40 artikla). Komitea kannustaa siksi Islantia mukauttamaan äänioikeutta paikallisvaaleissa koskevan lainsäädäntönsä näihin määräyksiin. |
| --- | --- |

52.

muistuttaa, että EU:n perussopimusten nojalla jokainen unionin kansalainen on vaalikelpoinen ja heillä on äänioikeus paikallisvaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion omilla kansalaisilla (perusoikeuskirjan 40 artikla). Komitea kannustaa siksi Islantia mukauttamaan äänioikeutta paikallisvaaleissa koskevan lainsäädäntönsä näihin määräyksiin.

| 53. | toteaa, että epäluuloinen suhtautuminen EU:n jäsenyyteen tai jäsenyyden vastustaminen on huomattavan yleistä Islannin kansalaisten ja poliittisten ryhmien keskuudessa ja tarvitaan vielä melkoisia ponnisteluja, jotta voidaan varmistaa, että islantilaisilla on kattavasti tietoa unionijäsenyyden vaikutuksista. Komitea suosittaa, että paikallisviranomaiset otetaan ehdottomasti tiiviisti mukaan valistustyöhön. |
| --- | --- |

53.

toteaa, että epäluuloinen suhtautuminen EU:n jäsenyyteen tai jäsenyyden vastustaminen on huomattavan yleistä Islannin kansalaisten ja poliittisten ryhmien keskuudessa ja tarvitaan vielä melkoisia ponnisteluja, jotta voidaan varmistaa, että islantilaisilla on kattavasti tietoa unionijäsenyyden vaikutuksista. Komitea suosittaa, että paikallisviranomaiset otetaan ehdottomasti tiiviisti mukaan valistustyöhön.

| 54. | suosittaa, että toimivaltuudet jaetaan selkeästi keskushallinnon ja julkishallinnon paikallisyksiköiden kesken asianomaisilla lainsäädäntötoimilla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja että luodaan oikeudellinen väline, jonka avulla paikallisviranomaiset voivat valittaa päätöksistä, jos ne ovat paikallisten itsehallinnon periaatteiden vastaisia. |
| --- | --- |

54.

suosittaa, että toimivaltuudet jaetaan selkeästi keskushallinnon ja julkishallinnon paikallisyksiköiden kesken asianomaisilla lainsäädäntötoimilla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja että luodaan oikeudellinen väline, jonka avulla paikallisviranomaiset voivat valittaa päätöksistä, jos ne ovat paikallisten itsehallinnon periaatteiden vastaisia.

| 55. | pitää ongelmallisena sitä, että 26:ssä Islannin 76 kunnasta on alle 500 asukasta. Kunnat sijaitsevat kuitenkin osittain erittäin kaukana toisistaan, joten kuntien vähentäminen johtaisi siihen, että kunnalliset palvelut ja edustuselimet olisivat kaukana kuntalaisista. Komitea suosittaakin, että pienten kuntien yhteistyötä lisätään tehokkaasti, jotta varmistetaan niiden säilyminen ja se, että ne voivat yhdessä suunnitella ja toteuttaa EU:n tukemia hankkeita. |
| --- | --- |

55.

pitää ongelmallisena sitä, että 26:ssä Islannin 76 kunnasta on alle 500 asukasta. Kunnat sijaitsevat kuitenkin osittain erittäin kaukana toisistaan, joten kuntien vähentäminen johtaisi siihen, että kunnalliset palvelut ja edustuselimet olisivat kaukana kuntalaisista. Komitea suosittaakin, että pienten kuntien yhteistyötä lisätään tehokkaasti, jotta varmistetaan niiden säilyminen ja se, että ne voivat yhdessä suunnitella ja toteuttaa EU:n tukemia hankkeita.

Turkki

| 56. | toivoo, että nykyinen perustuslaki voitaisiin korvata siviilien valtaan nojaavalla perustuslailla, joka perustuu eri yhteiskuntaryhmien ja -segmenttien, muun muassa paikallis- ja aluetason toimijoiden sekä etnisten vähemmistöjen ja uskonnollisten yhteisöjen mielipiteen mahdollisimman laajaan kuulemiseen. Komitea onkin tyytyväinen perustuslain uudistuspaketin hyväksymiseen ja siihen liittyviin demokratisointi- ja liberalisointipyrkimyksiin ja toivoo, että sen pohjalta parannetaan poliittista ilmapiiriä sekä vahvistetaan poliittisten puolueiden ja instituutioiden valmiutta käydä vuoropuhelua ja tehdä kompromisseja. Komitea kehottaa siksi ryhtymään viipymättä toteuttamaan perustuslakiuudistusta ja pyrkimään saamaan sille poliittisten puolueiden ja kansalaisyhteiskunnan laaja kannatus. |
| --- | --- |

56.

toivoo, että nykyinen perustuslaki voitaisiin korvata siviilien valtaan nojaavalla perustuslailla, joka perustuu eri yhteiskuntaryhmien ja -segmenttien, muun muassa paikallis- ja aluetason toimijoiden sekä etnisten vähemmistöjen ja uskonnollisten yhteisöjen mielipiteen mahdollisimman laajaan kuulemiseen. Komitea onkin tyytyväinen perustuslain uudistuspaketin hyväksymiseen ja siihen liittyviin demokratisointi- ja liberalisointipyrkimyksiin ja toivoo, että sen pohjalta parannetaan poliittista ilmapiiriä sekä vahvistetaan poliittisten puolueiden ja instituutioiden valmiutta käydä vuoropuhelua ja tehdä kompromisseja. Komitea kehottaa siksi ryhtymään viipymättä toteuttamaan perustuslakiuudistusta ja pyrkimään saamaan sille poliittisten puolueiden ja kansalaisyhteiskunnan laaja kannatus.

| 57. | panee merkille käynnistetyt uudistukset sekä tahdon toteuttaa lisäuudistuksia, jotka voivat myös vaikuttaa myönteisesti alue- ja paikallisviranomaisiin. |
| --- | --- |

57.

panee merkille käynnistetyt uudistukset sekä tahdon toteuttaa lisäuudistuksia, jotka voivat myös vaikuttaa myönteisesti alue- ja paikallisviranomaisiin.

| 58. | kannustaa Turkin hallitusta tervetulleesta edistyksestä huolimatta jatkamaan ponnisteluja uskonnonvapauden, naisten oikeuksien, sananvapauteen liittyvien perusoikeuksien sekä tiedotusvälineiden vapauden kunnioittamiseksi. Komitea kehottaa Turkkia lisäämään toimenpiteitään ja hyväksymään tarvittaessa uutta lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa muiden kuin islamilaisten uskonnollisten yhteisöjen mahdollisuudet nauttia esteettömästi oikeudestaan harjoittaa toimintaansa rajoituksitta. |
| --- | --- |

58.

kannustaa Turkin hallitusta tervetulleesta edistyksestä huolimatta jatkamaan ponnisteluja uskonnonvapauden, naisten oikeuksien, sananvapauteen liittyvien perusoikeuksien sekä tiedotusvälineiden vapauden kunnioittamiseksi. Komitea kehottaa Turkkia lisäämään toimenpiteitään ja hyväksymään tarvittaessa uutta lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa muiden kuin islamilaisten uskonnollisten yhteisöjen mahdollisuudet nauttia esteettömästi oikeudestaan harjoittaa toimintaansa rajoituksitta.

| 59. | panee tyytyväisenä merkille, että aluepolitiikassa ja rakennepoliittisten välineiden koordinoinnissa on edistytty ja että alue- ja paikallistason toimijat ovat osallistuneet aiempaa enemmän valmistelutyöhön. Komitea toteaa, kuitenkin että näitä kysymyksiä käsittelevien kansallisten hallintotahojen suorituskykyä olisi parannettava, jotta varat voidaan käyttää entistä tehokkaammin ja jotta Turkki valmistautuu kaikilla hallintotasoilla hyvin rakennerahastojen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

59.

panee tyytyväisenä merkille, että aluepolitiikassa ja rakennepoliittisten välineiden koordinoinnissa on edistytty ja että alue- ja paikallistason toimijat ovat osallistuneet aiempaa enemmän valmistelutyöhön. Komitea toteaa, kuitenkin että näitä kysymyksiä käsittelevien kansallisten hallintotahojen suorituskykyä olisi parannettava, jotta varat voidaan käyttää entistä tehokkaammin ja jotta Turkki valmistautuu kaikilla hallintotasoilla hyvin rakennerahastojen hyödyntämiseen.

| 60. | on vakuuttunut siitä, että alueellisen ja paikallisen itsehallinnon vahvistaminen voisi auttaa ratkaisemaan tähän mennessä pitkälti ratkaisemattoman kurdikysymyksen erityisesti Turkin itä- ja kaakkoisosissa. Komitea suosittaa Turkin viranomaisille, että ne jatkavat pyrkimyksiään alueellisen ja paikallisen itsehallinnon vahvistamiseksi pitkäjänteisen hallinnon hajauttamisstrategian avulla. Komitea kannustaa Turkin viranomaisia myös osoittamaan paikalliselle itsehallinnolle lisää resursseja. |
| --- | --- |

60.

on vakuuttunut siitä, että alueellisen ja paikallisen itsehallinnon vahvistaminen voisi auttaa ratkaisemaan tähän mennessä pitkälti ratkaisemattoman kurdikysymyksen erityisesti Turkin itä- ja kaakkoisosissa. Komitea suosittaa Turkin viranomaisille, että ne jatkavat pyrkimyksiään alueellisen ja paikallisen itsehallinnon vahvistamiseksi pitkäjänteisen hallinnon hajauttamisstrategian avulla. Komitea kannustaa Turkin viranomaisia myös osoittamaan paikalliselle itsehallinnolle lisää resursseja.

| 61. | kehottaa tutkimaan, missä määrin EU:ssa sovellettavista parhaista käytänteistä ja alue- ja valtiotason välisistä vallanjakorakenteista sekä toissijaisuusperiaatteen ja hallinnon hajauttamisen periaatteen soveltamisesta voisi olla apua pyrittäessä löytämään ratkaisu ongelmiin. |
| --- | --- |

61.

kehottaa tutkimaan, missä määrin EU:ssa sovellettavista parhaista käytänteistä ja alue- ja valtiotason välisistä vallanjakorakenteista sekä toissijaisuusperiaatteen ja hallinnon hajauttamisen periaatteen soveltamisesta voisi olla apua pyrittäessä löytämään ratkaisu ongelmiin.

| 62. | kehottaa Turkkia osoittamaan käynnissä olevissa neuvotteluissa valmiutta Kyproksen kysymyksen ratkaisemiseen sekä panemaan asiaa koskevat yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmat täytäntöön. |
| --- | --- |

62.

kehottaa Turkkia osoittamaan käynnissä olevissa neuvotteluissa valmiutta Kyproksen kysymyksen ratkaisemiseen sekä panemaan asiaa koskevat yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmat täytäntöön.

| 63. | pahoittelee edistyksen puuttumista assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan (nk. Ankaran pöytäkirjan) täytäntöönpanossa. Lisäpöytäkirjalla Turkin kanssa 1996 solmittu tulliliitto laajennettiin koskemaan kymmentä uutta jäsenvaltiota – mm. Kyprosta. |
| --- | --- |

63.

pahoittelee edistyksen puuttumista assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan (nk. Ankaran pöytäkirjan) täytäntöönpanossa. Lisäpöytäkirjalla Turkin kanssa 1996 solmittu tulliliitto laajennettiin koskemaan kymmentä uutta jäsenvaltiota – mm. Kyprosta.

| 64. | kannattaa Euroopan komission vuonna 2010 aloittamia toimia EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin kuntien välisten hankekumppanuuksien muodostamiseksi, jotta tuettaisiin Turkin kuntia jätehuollon, ympäristönsuojelun, kuljetuksen ja liikenteen, sosiaalipalvelujen sekä energia-, matkailu- tai kulttuurialan kehittämisessä tai luomisessa ja laajentamisessa. |
| --- | --- |

64.

kannattaa Euroopan komission vuonna 2010 aloittamia toimia EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin kuntien välisten hankekumppanuuksien muodostamiseksi, jotta tuettaisiin Turkin kuntia jätehuollon, ympäristönsuojelun, kuljetuksen ja liikenteen, sosiaalipalvelujen sekä energia-, matkailu- tai kulttuurialan kehittämisessä tai luomisessa ja laajentamisessa.

| 65. | olisi tyytyväinen, jos kunnat ja maakunnat voisivat luoda suhteita muiden maiden alueisiin ja kuntiin ilman sisäasiainministeriön ennakkohyväksyntää, ja kannustaa EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikalliselimiä vahvistamaan yhteistyötä Turkin alueiden ja kuntien kanssa. |
| --- | --- |

65.

olisi tyytyväinen, jos kunnat ja maakunnat voisivat luoda suhteita muiden maiden alueisiin ja kuntiin ilman sisäasiainministeriön ennakkohyväksyntää, ja kannustaa EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikalliselimiä vahvistamaan yhteistyötä Turkin alueiden ja kuntien kanssa.

| 66. | korostaa, että alue- ja paikallistaso on nivottava ajoissa mukaan liittymisprosessiin, sillä suuri osa EU:n säädöksistä on pantava täytäntöön paikallis- ja aluetasolla. Komitea pitääkin erityisen tärkeänä hallinnollisten valmiuksien vahvistamista paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

66.

korostaa, että alue- ja paikallistaso on nivottava ajoissa mukaan liittymisprosessiin, sillä suuri osa EU:n säädöksistä on pantava täytäntöön paikallis- ja aluetasolla. Komitea pitääkin erityisen tärkeänä hallinnollisten valmiuksien vahvistamista paikallis- ja aluetasolla.

| 67. | on valmis muodostamaan Turkin alue- ja paikallistason edustajien kanssa neuvoa-antavan sekakomitean tukeakseen entistä vahvemmin hallinnonhajauttamisprosessia Turkissa sekä antaakseen konkreettisen panoksen instituutioiden kehittämiseen ja hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

67.

on valmis muodostamaan Turkin alue- ja paikallistason edustajien kanssa neuvoa-antavan sekakomitean tukeakseen entistä vahvemmin hallinnonhajauttamisprosessia Turkissa sekä antaakseen konkreettisen panoksen instituutioiden kehittämiseen ja hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen alue- ja paikallistasolla.

| 68. | suosittaa alueellisen itsehallinnon työskentelyyn kohdistuvan maaherrojen vaikutusvallan asteittaista vähentämistä. |
| --- | --- |

68.

suosittaa alueellisen itsehallinnon työskentelyyn kohdistuvan maaherrojen vaikutusvallan asteittaista vähentämistä.

| 69. | kehottaa luomaan oikeudellisen rakenteen, joka velvoittaa kuulemaan alue- ja paikallisviranomaisia silloin kun on kyse niiden intresseistä ja toimivaltuuksista. |
| --- | --- |

69.

kehottaa luomaan oikeudellisen rakenteen, joka velvoittaa kuulemaan alue- ja paikallisviranomaisia silloin kun on kyse niiden intresseistä ja toimivaltuuksista.

| 70. | muistuttaa, että Turkissa on edelleen suuria alueellisia eroja, mikä aiheuttaa suuria haasteita aluepolitiikalle ja rakennetuelle kyseisten erojen tasoittamiseksi asteittain. Komitea kehottaakin laatimaan laaja-alaisen strategian maaseudun ja taajamien kehityserojen kaventamiseksi. |
| --- | --- |

70.

muistuttaa, että Turkissa on edelleen suuria alueellisia eroja, mikä aiheuttaa suuria haasteita aluepolitiikalle ja rakennetuelle kyseisten erojen tasoittamiseksi asteittain. Komitea kehottaakin laatimaan laaja-alaisen strategian maaseudun ja taajamien kehityserojen kaventamiseksi.

| 71. | suosittaa, että yhteisön säännöstön puitteissa avataan mahdollisimman pian etenkin luku 22, jonka teemana on aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden koordinointi. |
| --- | --- |

71.

suosittaa, että yhteisön säännöstön puitteissa avataan mahdollisimman pian etenkin luku 22, jonka teemana on aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden koordinointi.

| 72. | suosittaa, että annetaan mahdollisimman pian laki läänien ja kuntien rahoituksesta, jotta valtiotason alapuolisilla hallintotasoilla on käytössään riittävästi varoja velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamiseen. |
| --- | --- |

72.

suosittaa, että annetaan mahdollisimman pian laki läänien ja kuntien rahoituksesta, jotta valtiotason alapuolisilla hallintotasoilla on käytössään riittävästi varoja velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamiseen.

| 73. | muistuttaa Turkin tärkeästä roolista alueellisena toimijana EU:n Mustanmeren-strategian yhteydessä ja suosittaa, että Turkki toimii asiassa ponnekkaasti ja että strategian piiriin välittömästi kuuluvat Mustanmeren alueet osallistuvat toimiin. |
| --- | --- |

73.

muistuttaa Turkin tärkeästä roolista alueellisena toimijana EU:n Mustanmeren-strategian yhteydessä ja suosittaa, että Turkki toimii asiassa ponnekkaasti ja että strategian piiriin välittömästi kuuluvat Mustanmeren alueet osallistuvat toimiin.

B)   Mahdolliset Ehdokasmaat

Albania

| 74. | on tyytyväinen siihen, että Albania pyrkii täyttämään Euroopan unionin asettamat poliittiset kriteerit erityisesti panemalla täytäntöön vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaiset velvoitteet. |
| --- | --- |

74.

on tyytyväinen siihen, että Albania pyrkii täyttämään Euroopan unionin asettamat poliittiset kriteerit erityisesti panemalla täytäntöön vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaiset velvoitteet.

| 75. | toteaa, että Albanian on vielä toteutettava merkittäviä aluepoliittisia toimia täyttääkseen EU:n normit. Tämä koskee erityisesti NUTS 2 -tasoa vastaavien alueyksiköiden puuttumista sekä yhtenäistä koordinoitua lainsäädäntöä aluekehityshankkeiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

75.

toteaa, että Albanian on vielä toteutettava merkittäviä aluepoliittisia toimia täyttääkseen EU:n normit. Tämä koskee erityisesti NUTS 2 -tasoa vastaavien alueyksiköiden puuttumista sekä yhtenäistä koordinoitua lainsäädäntöä aluekehityshankkeiden toteuttamiseksi.

| 76. | pahoittelee, että paikallisviranomaisten taloushallintoa ei vielä ole järjestetty riittävän hyvin etenkin kun ajatellaan mahdollisuutta periä rahoitusvaroja ja rajallisia kulutusmahdollisuuksia sekä hallinnonhajauttamistoimien ja hallintoautonomian hitaasti etenevää toteuttamista ja tähän liittyvää toimivaltuuksien siirtoa alue- ja paikallistasolle. |
| --- | --- |

76.

pahoittelee, että paikallisviranomaisten taloushallintoa ei vielä ole järjestetty riittävän hyvin etenkin kun ajatellaan mahdollisuutta periä rahoitusvaroja ja rajallisia kulutusmahdollisuuksia sekä hallinnonhajauttamistoimien ja hallintoautonomian hitaasti etenevää toteuttamista ja tähän liittyvää toimivaltuuksien siirtoa alue- ja paikallistasolle.

| 77. | panee merkille, että EU:n ohjelmien tehokasta toteuttamista varten kaikilla hallintotasoilla on vielä liian vähän asianmukaisesti koulutettua henkilökuntaa. |
| --- | --- |

77.

panee merkille, että EU:n ohjelmien tehokasta toteuttamista varten kaikilla hallintotasoilla on vielä liian vähän asianmukaisesti koulutettua henkilökuntaa.

| 78. | kehottaa vahvistamaan demokratiaa Albaniassa, etenkin poliittisia instituutioita ja puolueiden välistä vuoropuhelua, jotta voidaan parantaa maan poliittista vakautta ja jotta hallitus voi tehostaa hallinnollista toimintaansa, jota ilman tarvittavia uudistuksia ei voida toteuttaa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että opposition on välttämätöntä osallistua parlamentaariseen työhön. |
| --- | --- |

78.

kehottaa vahvistamaan demokratiaa Albaniassa, etenkin poliittisia instituutioita ja puolueiden välistä vuoropuhelua, jotta voidaan parantaa maan poliittista vakautta ja jotta hallitus voi tehostaa hallinnollista toimintaansa, jota ilman tarvittavia uudistuksia ei voida toteuttaa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että opposition on välttämätöntä osallistua parlamentaariseen työhön.

| 79. | kehottaa ottamaan käyttöön suorat aluevaalit sekä laatimaan uuden lain paikallisesta itsehallinnosta. |
| --- | --- |

79.

kehottaa ottamaan käyttöön suorat aluevaalit sekä laatimaan uuden lain paikallisesta itsehallinnosta.

| 80. | ehdottaa, että paikallis- ja aluetason vahvistamiseksi uudistetaan lääninjohtajien roolia ja rajoitetaan näin heidän valvontaoikeuksiaan ja määritellään selkeästi heidän vastuunsa aluehallituksiin nähden. |
| --- | --- |

80.

ehdottaa, että paikallis- ja aluetason vahvistamiseksi uudistetaan lääninjohtajien roolia ja rajoitetaan näin heidän valvontaoikeuksiaan ja määritellään selkeästi heidän vastuunsa aluehallituksiin nähden.

| 81. | kehottaa toteuttamaan ETYJin suositteleman vaalilainsäädäntöuudistuksen, jotta varmistetaan, että vaalit toimitetaan kaikilla hallintotasoilla eurooppalaisten ja kansainvälisten sääntöjen mukaisesti, ja panee merkille ETYJin ja Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin raportin, jonka mukaan 8. toukokuuta 2011 pidetyt kunnallisvaalit toteutettiin pääosiltaan avoimesti, oikeudenmukaisesti ja rauhallisesti. Komitea esittää ennen kaikkea selkeiden säännösten luomista täytettyjen äänestyslippujen pätevyydestä ja toivoo, että poliittiset puolueet pystyvät palamaan asianmukaiseen puoluepoliittiseen toimintaan. |
| --- | --- |

81.

kehottaa toteuttamaan ETYJin suositteleman vaalilainsäädäntöuudistuksen, jotta varmistetaan, että vaalit toimitetaan kaikilla hallintotasoilla eurooppalaisten ja kansainvälisten sääntöjen mukaisesti, ja panee merkille ETYJin ja Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin raportin, jonka mukaan 8. toukokuuta 2011 pidetyt kunnallisvaalit toteutettiin pääosiltaan avoimesti, oikeudenmukaisesti ja rauhallisesti. Komitea esittää ennen kaikkea selkeiden säännösten luomista täytettyjen äänestyslippujen pätevyydestä ja toivoo, että poliittiset puolueet pystyvät palamaan asianmukaiseen puoluepoliittiseen toimintaan.

| 82. | muistuttaa tuoreimmista väkivaltaisuuksista ja odottaa, että Albania ryhtyy pikimmiten kaikkiin toimiin poliittisen vakauden varmistamiseksi valtio-, alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

82.

muistuttaa tuoreimmista väkivaltaisuuksista ja odottaa, että Albania ryhtyy pikimmiten kaikkiin toimiin poliittisen vakauden varmistamiseksi valtio-, alue- ja paikallistasolla.

| 83. | suosittaa painokkaasti ottamaan kuntien edustajat mukaan kaikkiin EU:n kanssa käytäviin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

83.

suosittaa painokkaasti ottamaan kuntien edustajat mukaan kaikkiin EU:n kanssa käytäviin neuvotteluihin.

Bosnia ja Hertsegovina

| 84. | pahoittelee, että Bosnia ja Hertsegovina on myös vuonna 2010 edistynyt tärkeiden uudistusten toteuttamisessa vain vähän eikä perustuslain ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen välisiä ristiriitaisuuksia ole poistettu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamasta päätöksestä huolimatta. |
| --- | --- |

84.

pahoittelee, että Bosnia ja Hertsegovina on myös vuonna 2010 edistynyt tärkeiden uudistusten toteuttamisessa vain vähän eikä perustuslain ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen välisiä ristiriitaisuuksia ole poistettu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamasta päätöksestä huolimatta.

| 85. | kehottaakin muuttamaan perustuslakia pikaisesti ja parantamaan liittovaltion toimielinten tehokkuutta ja toimintatapoja, jotta maa kykenee mukautumaan EU:n lainsäädäntöön ja sääntöihin, siirtämään ne lainsäädäntöönsä sekä panemaan ne täytäntöön. |
| --- | --- |

85.

kehottaakin muuttamaan perustuslakia pikaisesti ja parantamaan liittovaltion toimielinten tehokkuutta ja toimintatapoja, jotta maa kykenee mukautumaan EU:n lainsäädäntöön ja sääntöihin, siirtämään ne lainsäädäntöönsä sekä panemaan ne täytäntöön.

| 86. | pitää kestämättömänä sitä, että Bosnia ja Hertsegovinan perustuslaissa määrätään edelleen, että kansalaiset, jotka eivät katso kuuluvansa yhteen kolmesta kansanryhmästä (bosniakit, kroaatit tai serbit), eivät voi asettua ehdolle presidentinvaaleissa eivätkä parlamenttivaaleissa. Komitea korostaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöstä, että kyseiset määräykset eivät ole ihmisoikeuksien yleisperiaatteiden mukaisia. |
| --- | --- |

86.

pitää kestämättömänä sitä, että Bosnia ja Hertsegovinan perustuslaissa määrätään edelleen, että kansalaiset, jotka eivät katso kuuluvansa yhteen kolmesta kansanryhmästä (bosniakit, kroaatit tai serbit), eivät voi asettua ehdolle presidentinvaaleissa eivätkä parlamenttivaaleissa. Komitea korostaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöstä, että kyseiset määräykset eivät ole ihmisoikeuksien yleisperiaatteiden mukaisia.

| 87. | pitää tärkeänä, että ministerineuvosto hyväksyi maaliskuussa 2010 toimintasuunnitelman Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen täytäntöönpanemiseksi ja perusti tätä varten työryhmän. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei työryhmä ole tähän mennessä päässyt minkäänlaiseen yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

87.

pitää tärkeänä, että ministerineuvosto hyväksyi maaliskuussa 2010 toimintasuunnitelman Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen täytäntöönpanemiseksi ja perusti tätä varten työryhmän. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei työryhmä ole tähän mennessä päässyt minkäänlaiseen yhteisymmärrykseen.

| 88. | pahoittelee, että myös vuonna 2010 pidetyissä äskettäisissä vaaleissa sovellettiin jälleen etnisiä ja asuinpaikkaan liittyviä äänioikeusrajoituksia, jotka ovat räikeässä ristiriidassa demokraattisten perusperiaatteiden sekä syrjimätöntä yhdenmukaista kohtelua koskevan oikeuden kanssa. |
| --- | --- |

88.

pahoittelee, että myös vuonna 2010 pidetyissä äskettäisissä vaaleissa sovellettiin jälleen etnisiä ja asuinpaikkaan liittyviä äänioikeusrajoituksia, jotka ovat räikeässä ristiriidassa demokraattisten perusperiaatteiden sekä syrjimätöntä yhdenmukaista kohtelua koskevan oikeuden kanssa.

| 89. | pahoittelee, ettei edellytyksiä – kuten omaisuuden jako liittovaltion ja valtiotasoa alempana olevien hallintotasojen kesken – korkean edustajan toimiston lakkauttamiselle ole läheskään täytetty, ja että täytäntöönpano- ja lainsäädäntöelinten työtä kaikilla hallintotasoilla leimaavat käytännössä lähes yksinomaan etninen suuntautuminen sekä erittäin puutteellinen koordinointi. |
| --- | --- |

89.

pahoittelee, ettei edellytyksiä – kuten omaisuuden jako liittovaltion ja valtiotasoa alempana olevien hallintotasojen kesken – korkean edustajan toimiston lakkauttamiselle ole läheskään täytetty, ja että täytäntöönpano- ja lainsäädäntöelinten työtä kaikilla hallintotasoilla leimaavat käytännössä lähes yksinomaan etninen suuntautuminen sekä erittäin puutteellinen koordinointi.

| 90. | pahoittelee, että Bosnia ja Hertsegovina on ainoa maa, joka ei osallistu vuonna 2011 suoritettavaan väestönlaskentaan. Syynä on se, ettei maassa ole tähän mennessä vielä säädetty väestönlaskentaa koskevaa lakia. |
| --- | --- |

90.

pahoittelee, että Bosnia ja Hertsegovina on ainoa maa, joka ei osallistu vuonna 2011 suoritettavaan väestönlaskentaan. Syynä on se, ettei maassa ole tähän mennessä vielä säädetty väestönlaskentaa koskevaa lakia.

| 91. | toteaa, että oikeuslaitoksen alalla on edistytty jossain määrin mutta että valtiotasoa alempien entiteettien ja kantonien tasolla tarvitaan vielä parannuksia. |
| --- | --- |

91.

toteaa, että oikeuslaitoksen alalla on edistytty jossain määrin mutta että valtiotasoa alempien entiteettien ja kantonien tasolla tarvitaan vielä parannuksia.

| 92. | pahoittelee, että korruption torjunnassa on edistytty vain rajallisesti, että korruptiotapausten saattaminen oikeuteen edistyy vain hitaasti ja että vain pieni osa korkean tason tapauksista on asetettu syytteeseen. Tämä johtuu muun muassa lainsäädännön puutteellisesta täytäntöönpanosta sekä entiteettien välisistä koordinointiongelmista. |
| --- | --- |

92.

pahoittelee, että korruption torjunnassa on edistytty vain rajallisesti, että korruptiotapausten saattaminen oikeuteen edistyy vain hitaasti ja että vain pieni osa korkean tason tapauksista on asetettu syytteeseen. Tämä johtuu muun muassa lainsäädännön puutteellisesta täytäntöönpanosta sekä entiteettien välisistä koordinointiongelmista.

| 93. | on tyytyväinen siihen, että etnisesti jakautuneiden koulujen määrä on vähentynyt ja että useimmissa kouluissa on otettu käyttöön yhdeksänvuotinen opetusohjelma. Komitea kritisoi kuitenkin sitä, että koululaiset erotellaan kouluissa edelleen etnisen alkuperän mukaan. |
| --- | --- |

93.

on tyytyväinen siihen, että etnisesti jakautuneiden koulujen määrä on vähentynyt ja että useimmissa kouluissa on otettu käyttöön yhdeksänvuotinen opetusohjelma. Komitea kritisoi kuitenkin sitä, että koululaiset erotellaan kouluissa edelleen etnisen alkuperän mukaan.

| 94. | pahoittelee, ettei Bosnia ja Hertsegovina ole tähän mennessä kyennyt riittävässä määrin kehittämään rakenteita, joita EU:n rahoituksen hajautettu hallinnointi edellyttää. |
| --- | --- |

94.

pahoittelee, ettei Bosnia ja Hertsegovina ole tähän mennessä kyennyt riittävässä määrin kehittämään rakenteita, joita EU:n rahoituksen hajautettu hallinnointi edellyttää.

| 95. | muistuttaa Bosnia ja Hertsegovinan liittovaltion erityisongelmista: liittovaltiossa entiteetin, kantonien ja kuntien toimivaltuudet ovat päällekkäisiä, sillä lainsäädäntöä ei tähän mennessä ole yhdenmukaistettu eri tasoilla. |
| --- | --- |

95.

muistuttaa Bosnia ja Hertsegovinan liittovaltion erityisongelmista: liittovaltiossa entiteetin, kantonien ja kuntien toimivaltuudet ovat päällekkäisiä, sillä lainsäädäntöä ei tähän mennessä ole yhdenmukaistettu eri tasoilla.

| 96. | torjuu päättäväisesti sen, että etenkin Serbitasavalta asettaa yhä uudelleen kyseenalaisiksi valtion alueellisen yhtenäisyyden sekä valtion instituutiot ja toimivaltuudet, ja kritisoi jyrkästi Serbitasavallan uusimpia yrityksiä kyseenalaistaa kansanäänestyksellä korkean edustajan ja liittovaltion lainkäyttöjärjestelmän legitiimiyden. Komitea kannattaa Bosnia ja Hertsegovinan tapauksessa liittovaltion toimivaltuuksien vahvistamista tietyillä aloilla myös yhtenäisen talousalueen luomiseksi. Komitea kehottaa myös entiteetti- ja kantonitason politiikkoja pyrkimään alustavaan sopimukseen. |
| --- | --- |

96.

torjuu päättäväisesti sen, että etenkin Serbitasavalta asettaa yhä uudelleen kyseenalaisiksi valtion alueellisen yhtenäisyyden sekä valtion instituutiot ja toimivaltuudet, ja kritisoi jyrkästi Serbitasavallan uusimpia yrityksiä kyseenalaistaa kansanäänestyksellä korkean edustajan ja liittovaltion lainkäyttöjärjestelmän legitiimiyden. Komitea kannattaa Bosnia ja Hertsegovinan tapauksessa liittovaltion toimivaltuuksien vahvistamista tietyillä aloilla myös yhtenäisen talousalueen luomiseksi. Komitea kehottaa myös entiteetti- ja kantonitason politiikkoja pyrkimään alustavaan sopimukseen.

| 97. | toteaa, että paikallisten itsehallintojen resurssit ovat tällä hetkellä erittäin rajallisia, ettei kysymystä julkisesta omistuksesta ole selvitetty riittävästi ja että etnisiä perusteita poliittisten oikeuksien harjoittamiseksi alue- ja paikallistasolla on pikaisesti uudistettava. |
| --- | --- |

97.

toteaa, että paikallisten itsehallintojen resurssit ovat tällä hetkellä erittäin rajallisia, ettei kysymystä julkisesta omistuksesta ole selvitetty riittävästi ja että etnisiä perusteita poliittisten oikeuksien harjoittamiseksi alue- ja paikallistasolla on pikaisesti uudistettava.

| 98. | katsoo, että etenkin julkista omistusta kaikilla tasoilla koskeva uudistus on toteutettava pikaisesti. |
| --- | --- |

98.

katsoo, että etenkin julkista omistusta kaikilla tasoilla koskeva uudistus on toteutettava pikaisesti.

| 99. | kehottaa kaikkien hallintotasojen vastuullisia tahoja lisäämään rajanylittävää yhteistyötä naapurivaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

99.

kehottaa kaikkien hallintotasojen vastuullisia tahoja lisäämään rajanylittävää yhteistyötä naapurivaltioiden kanssa.

Serbia

| 100. | toteaa tyytyväisenä, että Serbia on edistynyt poliittisen uudistusohjelmansa toteuttamisessa ja ottanut jälleen merkittäviä edistysaskeleita vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vaatimusten täyttämisessä. Komitea muistuttaa kuitenkin lisätoimien tarpeellisuudesta. |
| --- | --- |

100.

toteaa tyytyväisenä, että Serbia on edistynyt poliittisen uudistusohjelmansa toteuttamisessa ja ottanut jälleen merkittäviä edistysaskeleita vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vaatimusten täyttämisessä. Komitea muistuttaa kuitenkin lisätoimien tarpeellisuudesta.

| 101. | panee niin ikään tyytyväisenä merkille, että Serbia on ottanut tärkeitä askeleita sovinnon aikaansaamiseksi koko Länsi-Balkanin alueella ja että se tekee rakentavaa yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. |
| --- | --- |

101.

panee niin ikään tyytyväisenä merkille, että Serbia on ottanut tärkeitä askeleita sovinnon aikaansaamiseksi koko Länsi-Balkanin alueella ja että se tekee rakentavaa yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa.

| 102. | suhtautuu erityisen myönteisesti Serbian ja Kosovon suoriin keskusteluihin sekä siihen, että tähän mennessä on jo voitu saavuttaa pientä lähentymistä. Komitea kehottaa molempia osapuolia jatkamaan keskusteluja rakentavasti. |
| --- | --- |

102.

suhtautuu erityisen myönteisesti Serbian ja Kosovon suoriin keskusteluihin sekä siihen, että tähän mennessä on jo voitu saavuttaa pientä lähentymistä. Komitea kehottaa molempia osapuolia jatkamaan keskusteluja rakentavasti.

| 103. | on tyytyväinen siihen, että Vojvodinan autonomisen alueen uusi perussääntö tuli voimaan 1. tammikuuta 2010. Komitea kehottaa Serbian hallitusta kuitenkin panemaan muutamat vielä avoimet perussäännön määräykset mahdollisimman nopeasti täytäntöön. Nämä koskevat esimerkiksi julkisen omaisuuden siirtämistä Vojvodinan autonomiselle alueelle. |
| --- | --- |

103.

on tyytyväinen siihen, että Vojvodinan autonomisen alueen uusi perussääntö tuli voimaan 1. tammikuuta 2010. Komitea kehottaa Serbian hallitusta kuitenkin panemaan muutamat vielä avoimet perussäännön määräykset mahdollisimman nopeasti täytäntöön. Nämä koskevat esimerkiksi julkisen omaisuuden siirtämistä Vojvodinan autonomiselle alueelle.

| 104. | pitää erityisen myönteisenä sitä, että pyrkimyksiä ja aloitteita hallinnon hajauttamiseksi Serbiassa tehostettiin vuonna 2010. |
| --- | --- |

104.

pitää erityisen myönteisenä sitä, että pyrkimyksiä ja aloitteita hallinnon hajauttamiseksi Serbiassa tehostettiin vuonna 2010.

| 105. | suosittaa painokkaasti ottamaan Vojvodinan autonomisen alueen sekä Serbian kaupunkien ja kuntien liiton edustajia mukaan EU:n kanssa neuvottelevaan Serbian neuvottelukomiteaan. |
| --- | --- |

105.

suosittaa painokkaasti ottamaan Vojvodinan autonomisen alueen sekä Serbian kaupunkien ja kuntien liiton edustajia mukaan EU:n kanssa neuvottelevaan Serbian neuvottelukomiteaan.

| 106. | kehottaa luomaan säännöksiä, joissa hallitus velvoitetaan kuulemaan alueellisia ja paikallisia instituutioita silloin kun on kyse niiden intresseistä ja toimivaltuuksista. |
| --- | --- |

106.

kehottaa luomaan säännöksiä, joissa hallitus velvoitetaan kuulemaan alueellisia ja paikallisia instituutioita silloin kun on kyse niiden intresseistä ja toimivaltuuksista.

| 107. | suosittaa luomaan lakisääteiset edellytykset ja kannustimet entistä vahvemmalle kuntien sisäiselle viestinnälle, jotta tehostetaan julkisia palveluja ja edistetään käytettävissä olevien resurssien säästämistä. |
| --- | --- |

107.

suosittaa luomaan lakisääteiset edellytykset ja kannustimet entistä vahvemmalle kuntien sisäiselle viestinnälle, jotta tehostetaan julkisia palveluja ja edistetään käytettävissä olevien resurssien säästämistä.

| 108. | toteaa, että Serbiassa on edelleen erittäin suuri määrä pakolaisia ja että heidän tilanteensa ratkaiseminen edellyttää laaja-alaisia toimia etenkin kuntatasolla. |
| --- | --- |

108.

toteaa, että Serbiassa on edelleen erittäin suuri määrä pakolaisia ja että heidän tilanteensa ratkaiseminen edellyttää laaja-alaisia toimia etenkin kuntatasolla.

Montenegro

| 109. | on tyytyväinen siihen, että Montenegro on edistynyt hyvin poliittisten jäsenyyskriteereiden sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtojen täyttämisessä, mutta muistuttaa, että lisätoimet ovat tarpeen. |
| --- | --- |

109.

on tyytyväinen siihen, että Montenegro on edistynyt hyvin poliittisten jäsenyyskriteereiden sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtojen täyttämisessä, mutta muistuttaa, että lisätoimet ovat tarpeen.

| 110. | painottaa avoimen ja luotettavan paikallishallinnon merkitystä sekä toimivaltuuksien ja rahoitusvarojen hajauttamista edelleen. |
| --- | --- |

110.

painottaa avoimen ja luotettavan paikallishallinnon merkitystä sekä toimivaltuuksien ja rahoitusvarojen hajauttamista edelleen.

| 111. | kehottaa hyväksymään alueiden organisaatiota käsittelevän lain sekä täydentämään paikallistaloutta koskevaa lakia. |
| --- | --- |

111.

kehottaa hyväksymään alueiden organisaatiota käsittelevän lain sekä täydentämään paikallistaloutta koskevaa lakia.

| 112. | kehottaa parantamaan hallituksen ja vähemmistöneuvostojen yhteistyötä, jotta varmistetaan vähemmistöjen edustus julkishallinnossa, valtion organisaatioissa sekä paikallisissa itsehallintoelimissä. |
| --- | --- |

112.

kehottaa parantamaan hallituksen ja vähemmistöneuvostojen yhteistyötä, jotta varmistetaan vähemmistöjen edustus julkishallinnossa, valtion organisaatioissa sekä paikallisissa itsehallintoelimissä.

| 113. | kannustaa Montenegroa jatkamaan hallinnollisten valmiuksiensa kehittämistä kaikilla aloilla ja etenkin paikallistasolla, parantamaan julkisen virkakunnan ammattimaisuutta sekä vähentämään politiikan merkitystä julkishallinnossa. |
| --- | --- |

113.

kannustaa Montenegroa jatkamaan hallinnollisten valmiuksiensa kehittämistä kaikilla aloilla ja etenkin paikallistasolla, parantamaan julkisen virkakunnan ammattimaisuutta sekä vähentämään politiikan merkitystä julkishallinnossa.

Kosovo

| 114. | toteaa tyytyväisenä, että hallinnon hajauttaminen on selvästi edennyt Kosovossa hyvin, yhteistyötä EU:n oikeusvaltio-operaation (EULEX) kanssa on tiivistetty ja myös Eurooppa-ohjelman ja uudistuspolitiikan toteuttamisessa on saavutettu tiettyä edistystä. |
| --- | --- |

114.

toteaa tyytyväisenä, että hallinnon hajauttaminen on selvästi edennyt Kosovossa hyvin, yhteistyötä EU:n oikeusvaltio-operaation (EULEX) kanssa on tiivistetty ja myös Eurooppa-ohjelman ja uudistuspolitiikan toteuttamisessa on saavutettu tiettyä edistystä.

| 115. | kehottaa selvittämään aukottomasti ja nopeasti Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselmassa Martyn raportin johdosta esiin tuodut syytökset Kosovon korkeaa edustajaa vastaan. |
| --- | --- |

115.

kehottaa selvittämään aukottomasti ja nopeasti Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselmassa Martyn raportin johdosta esiin tuodut syytökset Kosovon korkeaa edustajaa vastaan.

| 116. | panee huolestuneena merkille, ettei väestöryhmien välillä juurikaan ole vuoropuhelua eikä sovittelua ja että vähemmistöjen, varsinkin Kosovon serbien, suojelu ja integrointi on hyvin vähäistä. |
| --- | --- |

116.

panee huolestuneena merkille, ettei väestöryhmien välillä juurikaan ole vuoropuhelua eikä sovittelua ja että vähemmistöjen, varsinkin Kosovon serbien, suojelu ja integrointi on hyvin vähäistä.

| 117. | panee erittäin huolestuneena merkille sääntöjen- ja lainvastaisuudet ja vaalivilpin paitsi viime vaaleissa myös näiden ongelmien vuoksi tarpeellisiksi käyneissä uusintavaaleissa ja katsoo, että kyseessä on valitettavasti selvä merkki valtion puutteellisesta demokraattisesta kypsyydestä. |
| --- | --- |

117.

panee erittäin huolestuneena merkille sääntöjen- ja lainvastaisuudet ja vaalivilpin paitsi viime vaaleissa myös näiden ongelmien vuoksi tarpeellisiksi käyneissä uusintavaaleissa ja katsoo, että kyseessä on valitettavasti selvä merkki valtion puutteellisesta demokraattisesta kypsyydestä.

| 118. | kannustaa Kosovoa jatkamaan hallinnon hajauttamista ja kuntauudistusta ja saattamaan ne päätökseen. Komitea on tyytyväinen siihen, että paikallista itsehallintoa käsittelevään ministeriöön on perustettu erillinen Pohjois-Kosovoon paneutuva työryhmä, ja muistuttaa, että hallinnon hajauttaminen saadaan toteutettua vain, jos paikallinen väestö on hankkeessa mukana. |
| --- | --- |

118.

kannustaa Kosovoa jatkamaan hallinnon hajauttamista ja kuntauudistusta ja saattamaan ne päätökseen. Komitea on tyytyväinen siihen, että paikallista itsehallintoa käsittelevään ministeriöön on perustettu erillinen Pohjois-Kosovoon paneutuva työryhmä, ja muistuttaa, että hallinnon hajauttaminen saadaan toteutettua vain, jos paikallinen väestö on hankkeessa mukana.

| 119. | on huolissaan siitä, että Pohjois-Kosovon Mitrovican alueella esiintyi juuri vaalien yhteydessä yhä uudelleen väkivaltaisia välikohtauksia eikä tilannetta kyseisen alueen väestön keskuudessa ole tähän mennessä saatu rauhoittumaan. |
| --- | --- |

119.

on huolissaan siitä, että Pohjois-Kosovon Mitrovican alueella esiintyi juuri vaalien yhteydessä yhä uudelleen väkivaltaisia välikohtauksia eikä tilannetta kyseisen alueen väestön keskuudessa ole tähän mennessä saatu rauhoittumaan.

Bryssel 1. heinäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 2.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 259/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 259/70

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n sisäisen turvallisuuden strategia”

2011/C 259/12

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toivoo, että EU-tason strategian avulla voidaan luoda konkreettisesti todellista lisäarvoa verrattuna yksittäisten jäsenvaltioiden vastaaviin aloitteisiin, kun otetaan huomioon todetun ilmiön yhä lisääntyvä rajatylittävä luonne. |
| --- | --- |

—

toivoo, että EU-tason strategian avulla voidaan luoda konkreettisesti todellista lisäarvoa verrattuna yksittäisten jäsenvaltioiden vastaaviin aloitteisiin, kun otetaan huomioon todetun ilmiön yhä lisääntyvä rajatylittävä luonne.

| — | katsoo olevan erittäin tärkeää, että vaatimukseen sisäisen turvallisuuden ja kansalaisten turvallisuuden varmistamisesta siten, että kiinnitetään erityishuomiota yksityisyyden suojaan, liitetään suunniteltujen toimien toteuttamisvaiheessa myös perusoikeuksien kunnioittamisen vaatimus. |
| --- | --- |

—

katsoo olevan erittäin tärkeää, että vaatimukseen sisäisen turvallisuuden ja kansalaisten turvallisuuden varmistamisesta siten, että kiinnitetään erityishuomiota yksityisyyden suojaan, liitetään suunniteltujen toimien toteuttamisvaiheessa myös perusoikeuksien kunnioittamisen vaatimus.

| — | ehdottaa, että EU edistää mahdollisuutta perustaa aluetasolle institutionaalisia hankinta-asioihin keskittyviä keskuksia, jotta tietyllä alueella voitaisiin yhdenmukaistaa tarjouskilpailumenettelyjä. Näin voitaisiin myös supistaa niiden julkisten laitosten määrää, joilla on toimivalta myöntää julkisin menettelyin urakoita, palveluita ja toimituksia. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että EU edistää mahdollisuutta perustaa aluetasolle institutionaalisia hankinta-asioihin keskittyviä keskuksia, jotta tietyllä alueella voitaisiin yhdenmukaistaa tarjouskilpailumenettelyjä. Näin voitaisiin myös supistaa niiden julkisten laitosten määrää, joilla on toimivalta myöntää julkisin menettelyin urakoita, palveluita ja toimituksia.

| — | kannattaa komission päätöstä toteuttaa tähän liittyen piakkoin lainsäädäntötoimia, joiden avulla vahvistetaan menetetyksi tuomitsemista koskevaa EU:n oikeudellista kehystä, ja suosittaa, että valmisteilla olevassa lainsäädäntöehdotuksessa asetetaan etusijalle muihin vaihtoehtoihin nähden se, että menetetyksi tuomittujen varojen omistusoikeus annetaan sille kunnalle, jonka alueella varat ovat. |
| --- | --- |

—

kannattaa komission päätöstä toteuttaa tähän liittyen piakkoin lainsäädäntötoimia, joiden avulla vahvistetaan menetetyksi tuomitsemista koskevaa EU:n oikeudellista kehystä, ja suosittaa, että valmisteilla olevassa lainsäädäntöehdotuksessa asetetaan etusijalle muihin vaihtoehtoihin nähden se, että menetetyksi tuomittujen varojen omistusoikeus annetaan sille kunnalle, jonka alueella varat ovat.

| — | on tyytyväinen siihen, että alueiden komitean on tarkoitus olla mukana perustamassa (jo tänä vuonna) radikalisoitumisen tunnistamista koskevaa EU:n verkostoa. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen siihen, että alueiden komitean on tarkoitus olla mukana perustamassa (jo tänä vuonna) radikalisoitumisen tunnistamista koskevaa EU:n verkostoa.

| — | katsoo, että komitean tulee voida osallistua sisä- ja turvallisuusasioiden vuoden 2013 jälkeisten rahoitusvälineiden tarkistukseen sekä antaa hyödyllinen panoksensa mahdollisten rahoitusvälineiden suunnitteluun. |
| --- | --- |

—

katsoo, että komitean tulee voida osallistua sisä- ja turvallisuusasioiden vuoden 2013 jälkeisten rahoitusvälineiden tarkistukseen sekä antaa hyödyllinen panoksensa mahdollisten rahoitusvälineiden suunnitteluun.

| Esittelijä | Giuseppe VARACALLI (IT, ALDE), Geracen (Reggio Calabria) pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto – EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa
  KOM(2010) 673 lopullinen |

Esittelijä

Giuseppe VARACALLI (IT, ALDE), Geracen (Reggio Calabria) pormestari

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto – EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa

KOM(2010) 673 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | toteaa, että vuoden 2009 Tukholman ohjelman sekä oikeus- ja sisäasioita koskevan viisivuotisen työohjelman puitteissa hyväksytyssä komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa” (1) esitetään kokonaisvaltainen sisäisen turvallisuuden strategia ja määritellään todellinen toimintasuunnitelma neljäksi vuodeksi. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että vuoden 2009 Tukholman ohjelman sekä oikeus- ja sisäasioita koskevan viisivuotisen työohjelman puitteissa hyväksytyssä komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa” (1) esitetään kokonaisvaltainen sisäisen turvallisuuden strategia ja määritellään todellinen toimintasuunnitelma neljäksi vuodeksi.

| 2. | katsoo, että EU:n sisäisen turvallisuuden strategian laatiminen ja toteuttaminen on haaste, johon unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan on yhdessä vastattava eri rooleista ja toimivaltuuksista huolimatta. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että EU:n sisäisen turvallisuuden strategian laatiminen ja toteuttaminen on haaste, johon unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan on yhdessä vastattava eri rooleista ja toimivaltuuksista huolimatta.

| 3. | korostaa, että komission toiminta osuu historialliseen hetkeen, joka on erityisen tärkeä Euroopan unionin toimielinten väliselle valtatasapainolle etenkin, kun Lissabonin sopimuksella on lujitettu Euroopan parlamentin toimivaltuuksia ja määritelty näin yksittäisten toimielinten vastuu sisäistä turvallisuutta koskevissa asioissa entistä selkeämmin. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että komission toiminta osuu historialliseen hetkeen, joka on erityisen tärkeä Euroopan unionin toimielinten väliselle valtatasapainolle etenkin, kun Lissabonin sopimuksella on lujitettu Euroopan parlamentin toimivaltuuksia ja määritelty näin yksittäisten toimielinten vastuu sisäistä turvallisuutta koskevissa asioissa entistä selkeämmin.

| 4. | suhtautuu kokonaisuudessaan myönteisesti tiedonannon yleisiin linjauksiin. Tiedonannossa esitetään yksityiskohtainen ja huolellinen – mutta kyseessä olevan asiakirjatyypin vaatimusten takia tiivis – analyysi sisäistä turvallisuutta koskevista lukuisista eurooppalaisista kysymyksistä. |
| --- | --- |

4.

suhtautuu kokonaisuudessaan myönteisesti tiedonannon yleisiin linjauksiin. Tiedonannossa esitetään yksityiskohtainen ja huolellinen – mutta kyseessä olevan asiakirjatyypin vaatimusten takia tiivis – analyysi sisäistä turvallisuutta koskevista lukuisista eurooppalaisista kysymyksistä.

| 5. | painottaa kuitenkin samalla, että lähtökohtaisesti kansalaisten korkea turvallisuuden taso varmistetaan paikallis- ja alueviranomaisten erityistoimin. Tätä korkeaa suojatasoa on kehitettävä taattujen perusoikeuksien ja oikeusvaltiossa varmistettujen takeiden antamien suuntaviivojen puitteissa. Erityisen tärkeää on kiinnittää huomiota yksityisyyden suojaan. Euroopan unionin tulee ottaa nämä vaatimukset huomioon myös tehdessään sopimuksia kolmansien maiden kanssa niistä aiheutuvien täytäntöönpanotoimien johdosta. |
| --- | --- |

5.

painottaa kuitenkin samalla, että lähtökohtaisesti kansalaisten korkea turvallisuuden taso varmistetaan paikallis- ja alueviranomaisten erityistoimin. Tätä korkeaa suojatasoa on kehitettävä taattujen perusoikeuksien ja oikeusvaltiossa varmistettujen takeiden antamien suuntaviivojen puitteissa. Erityisen tärkeää on kiinnittää huomiota yksityisyyden suojaan. Euroopan unionin tulee ottaa nämä vaatimukset huomioon myös tehdessään sopimuksia kolmansien maiden kanssa niistä aiheutuvien täytäntöönpanotoimien johdosta.

| 6. | katsoo, että objektiivisesti tarkasteltuna asianmukaisella ja kannatettavalla menettelyllä on päädytty viiteen strategiseen tavoitteeseen, joita varten on määritelty helposti tunnistettavat ja mitattavissa olevat toimenpiteet, joiden määrä on rajattu ja jotka ovat siten paremmin toteutettavissa. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että objektiivisesti tarkasteltuna asianmukaisella ja kannatettavalla menettelyllä on päädytty viiteen strategiseen tavoitteeseen, joita varten on määritelty helposti tunnistettavat ja mitattavissa olevat toimenpiteet, joiden määrä on rajattu ja jotka ovat siten paremmin toteutettavissa.

| 7. | vahvistaa, kuten jo aiemmissa lausunnoissaan, olevansa sitoutunut lähestymistapaan, joka perustuu kaikkien institutionaalisten tasojen väliseen koordinointiin. Näihin kuuluvat tietenkin myös alue- ja paikallisviranomaiset, joita luonnollisesti ja väistämättä kiinnostavat kaikki tietyn alueen sisällä ilmenevät kriittiset turvallisuusongelmat. |
| --- | --- |

7.

vahvistaa, kuten jo aiemmissa lausunnoissaan, olevansa sitoutunut lähestymistapaan, joka perustuu kaikkien institutionaalisten tasojen väliseen koordinointiin. Näihin kuuluvat tietenkin myös alue- ja paikallisviranomaiset, joita luonnollisesti ja väistämättä kiinnostavat kaikki tietyn alueen sisällä ilmenevät kriittiset turvallisuusongelmat.

| 8. | huomauttaa erikseen, että turvallisuusasioiden käsittely on muuttunut varsinkin viime vuosina yhä ylikansallisemmaksi johtuen erilaisten turvallisuusuhkien pitkälle edenneestä rajatylittävästä luonteesta. |
| --- | --- |

8.

huomauttaa erikseen, että turvallisuusasioiden käsittely on muuttunut varsinkin viime vuosina yhä ylikansallisemmaksi johtuen erilaisten turvallisuusuhkien pitkälle edenneestä rajatylittävästä luonteesta.

| 9. | painottaa kuitenkin, ettei yksittäisten valtioiden turvallisuusongelmia voida erottaa eurooppalaisesta sisäisen turvallisuuden politiikasta, joka tarjoaa myös mahdollisuuden – kansallista toimivaltaa kunnioittaen – koordinoida toimia, joiden voidaan katsoa saavan asianmukaisesti lisää tehoa ylikansallisesta lähestymistavasta. |
| --- | --- |

9.

painottaa kuitenkin, ettei yksittäisten valtioiden turvallisuusongelmia voida erottaa eurooppalaisesta sisäisen turvallisuuden politiikasta, joka tarjoaa myös mahdollisuuden – kansallista toimivaltaa kunnioittaen – koordinoida toimia, joiden voidaan katsoa saavan asianmukaisesti lisää tehoa ylikansallisesta lähestymistavasta.

| 10. | toivoo näin ollen, että EU-tason strategian avulla voidaan luoda konkreettisesti todellista lisäarvoa verrattuna yksittäisten jäsenvaltioiden vastaaviin aloitteisiin, kun otetaan huomioon kyseessä olevan ilmiön yhä lisääntyvä rajatylittävä luonne. |
| --- | --- |

10.

toivoo näin ollen, että EU-tason strategian avulla voidaan luoda konkreettisesti todellista lisäarvoa verrattuna yksittäisten jäsenvaltioiden vastaaviin aloitteisiin, kun otetaan huomioon kyseessä olevan ilmiön yhä lisääntyvä rajatylittävä luonne.

| 11. | korostaa, että välttämättömän ylikansallisen toiminnan rinnalle tarvitaan myös alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintaa, joka on tulosta yhteistyöstä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, sillä kyseiset viranomaiset edustavat yhteisöjä, joihin rikollinen toiminta vaikuttaa suoremmin. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että välttämättömän ylikansallisen toiminnan rinnalle tarvitaan myös alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintaa, joka on tulosta yhteistyöstä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, sillä kyseiset viranomaiset edustavat yhteisöjä, joihin rikollinen toiminta vaikuttaa suoremmin.

| 12. | tarkentaa kuitenkin, että ennen kuin päätetään strategiaan sisältyviin yksittäisiin aloitteisin liittyvistä toimenpiteistä, on arvioitava jo voimassa olevat oikeudelliset puitteet sekä niiden yhteensopivuus toissijaisuusperiaatteen kanssa. Alueiden komitean sekä kansallisten ja alueellisten parlamenttien tulee voida osallistua tähän arviointiin. |
| --- | --- |

12.

tarkentaa kuitenkin, että ennen kuin päätetään strategiaan sisältyviin yksittäisiin aloitteisin liittyvistä toimenpiteistä, on arvioitava jo voimassa olevat oikeudelliset puitteet sekä niiden yhteensopivuus toissijaisuusperiaatteen kanssa. Alueiden komitean sekä kansallisten ja alueellisten parlamenttien tulee voida osallistua tähän arviointiin.

| 13. | pitää strategiaa kokonaisuudessaan yleisesti myönteisenä, mutta toteaa, että toistaiseksi siihen ei sisälly suunniteltujen toimien yleistä vaikutustenarviointia. Tämä arviointi on välttämätöntä, ja sen yhteydessä tulee kuulla alue- ja paikallistasoa. Alueiden komitea ilmoittaa olevansa valmis yhteistyöhön arvioinnin valmisteluvaiheessa. |
| --- | --- |

13.

pitää strategiaa kokonaisuudessaan yleisesti myönteisenä, mutta toteaa, että toistaiseksi siihen ei sisälly suunniteltujen toimien yleistä vaikutustenarviointia. Tämä arviointi on välttämätöntä, ja sen yhteydessä tulee kuulla alue- ja paikallistasoa. Alueiden komitea ilmoittaa olevansa valmis yhteistyöhön arvioinnin valmisteluvaiheessa.

| 14. | katsoo olevan erittäin tärkeää, että vaatimukseen sisäisen turvallisuuden ja kansalaisten turvallisuuden varmistamisesta siten, että kiinnitetään erityishuomiota yksityisyyden suojaan, liitetään suunniteltujen toimien toteuttamisvaiheessa myös perusoikeuksien kunnioittamisen vaatimus sekä vaatimus epäiltyjen/syytettyjen prosessuaalisten oikeuksien vahvistamisesta osana heidän oikeuttaan oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, kun otetaan huomioon myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan voimaantulo sekä EU:n tuleva liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen, mihin liittyy Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen toimivalta suhteessa unionin toimielimiin. |
| --- | --- |

14.

katsoo olevan erittäin tärkeää, että vaatimukseen sisäisen turvallisuuden ja kansalaisten turvallisuuden varmistamisesta siten, että kiinnitetään erityishuomiota yksityisyyden suojaan, liitetään suunniteltujen toimien toteuttamisvaiheessa myös perusoikeuksien kunnioittamisen vaatimus sekä vaatimus epäiltyjen/syytettyjen prosessuaalisten oikeuksien vahvistamisesta osana heidän oikeuttaan oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, kun otetaan huomioon myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan voimaantulo sekä EU:n tuleva liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen, mihin liittyy Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen toimivalta suhteessa unionin toimielimiin.

| 15. | korostaa olevansa valmis jatkamaan yhteistyötään Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa entistä paremman perusoikeuksien suojan edistämiseksi ja tukemaan tässä yhteydessä etenkin alue- ja paikallisviranomaisia vaikeassa tehtävässä löytää strategiaa toteutettaessa asianmukainen tasapaino turvallisuuden parantamisen, yksityisyyden suojan sekä yksittäisten henkilöiden ja yhteisöjen perusoikeuksien kunnioittamisen välillä. |
| --- | --- |

15.

korostaa olevansa valmis jatkamaan yhteistyötään Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa entistä paremman perusoikeuksien suojan edistämiseksi ja tukemaan tässä yhteydessä etenkin alue- ja paikallisviranomaisia vaikeassa tehtävässä löytää strategiaa toteutettaessa asianmukainen tasapaino turvallisuuden parantamisen, yksityisyyden suojan sekä yksittäisten henkilöiden ja yhteisöjen perusoikeuksien kunnioittamisen välillä.

| 16. | suhtautuu erittäin varauksellisesti komission tiedonannossaan korostamaan ”vankan EU:n turvallisuusteollisuuden” merkitykseen. Pikemminkin olisi painotettava valtion yksinoikeutta voimankäyttöön. Tehokkaalla julkisella lupa- ja valvontajärjestelmällä on varmistettava, että noudatetaan koko ajan lainsäädännön ohjeita yksityisten turva-alan yritysten toiminnasta ja etenkin kansalaisten perusoikeuksien turvaamisesta. Lisäksi on estettävä oikeusvaltioon kuuluvien sääntöjen kiertäminen turvautumalla yksityisiin tahoihin. |
| --- | --- |

16.

suhtautuu erittäin varauksellisesti komission tiedonannossaan korostamaan ”vankan EU:n turvallisuusteollisuuden” merkitykseen. Pikemminkin olisi painotettava valtion yksinoikeutta voimankäyttöön. Tehokkaalla julkisella lupa- ja valvontajärjestelmällä on varmistettava, että noudatetaan koko ajan lainsäädännön ohjeita yksityisten turva-alan yritysten toiminnasta ja etenkin kansalaisten perusoikeuksien turvaamisesta. Lisäksi on estettävä oikeusvaltioon kuuluvien sääntöjen kiertäminen turvautumalla yksityisiin tahoihin.

| 17. | korostaa, että vaikka tiedonantoon sisältyvät tavoitteet ja toimet ovat kaiken kaikkiaan yleisesti merkittäviä alue- ja paikallisviranomaisille, osa niistä on suoraan kiinnostavia tiettyjen erityispiirteidensä takia. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että vaikka tiedonantoon sisältyvät tavoitteet ja toimet ovat kaiken kaikkiaan yleisesti merkittäviä alue- ja paikallisviranomaisille, osa niistä on suoraan kiinnostavia tiettyjen erityispiirteidensä takia.

Hallinnollinen lähestymistapa

| 18. | katsoo, että tavoitteeseen 1 liittyvä toimi 2 (suojataan talouselämä rikollisten soluttautumiselta) on erityisen merkittävä paikallis- ja alueviranomaisten toiminnan kannalta. Merkitys korostuu vielä entisestään, kun toimen sisällä viitataan erikseen toimintamalleihin, joissa ovat mukana ”erilaisten lupien sekä hankintasopimusten ja avustusten myöntämisestä vastaavat viranomaiset ja sääntelyelimet (hallinnollinen lähestymistapa)”. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että tavoitteeseen 1 liittyvä toimi 2 (suojataan talouselämä rikollisten soluttautumiselta) on erityisen merkittävä paikallis- ja alueviranomaisten toiminnan kannalta. Merkitys korostuu vielä entisestään, kun toimen sisällä viitataan erikseen toimintamalleihin, joissa ovat mukana ”erilaisten lupien sekä hankintasopimusten ja avustusten myöntämisestä vastaavat viranomaiset ja sääntelyelimet (hallinnollinen lähestymistapa)”.

| 19. | huomauttaa, että tässä yhteydessä on tärkeää, että komissio antaa käytännön apua jäsenvaltioille perustamalla ”kansallisten yhteyspisteiden verkoston parhaiden käytänteiden kehittämistä varten ja tukemalla käytännön kysymyksiä koskevia pilottihankkeita”. Komitea katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten virallinen ja järjestelmällinen suora osallistuminen kyseisiin aloitteisiin on ehdottoman tärkeää, ja muistuttaa, että turvallisuuden lisäämiseen tähtäävissä tehokkaissa prosesseissa on välttämättä valvottava kyseisillä alueilla jatkuvasti ja tarkkaan julkisten varojen käyttöä, jonka tiedetään kiinnostavan usein järjestäytyneen rikollisuuden toimijoita. |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että tässä yhteydessä on tärkeää, että komissio antaa käytännön apua jäsenvaltioille perustamalla ”kansallisten yhteyspisteiden verkoston parhaiden käytänteiden kehittämistä varten ja tukemalla käytännön kysymyksiä koskevia pilottihankkeita”. Komitea katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten virallinen ja järjestelmällinen suora osallistuminen kyseisiin aloitteisiin on ehdottoman tärkeää, ja muistuttaa, että turvallisuuden lisäämiseen tähtäävissä tehokkaissa prosesseissa on välttämättä valvottava kyseisillä alueilla jatkuvasti ja tarkkaan julkisten varojen käyttöä, jonka tiedetään kiinnostavan usein järjestäytyneen rikollisuuden toimijoita.

| 20. | ehdottaa, että erityisesti hankintasopimusten ja avustusten myöntämiseen liittyvissä erittäin arkaluontoisissa kysymyksissä EU tehostaisi kansallisten yhteyspisteiden luomista ja edistäisi näin mahdollisuutta perustaa aluetasolle institutionaalisia hankinta-asioihin keskittyviä keskuksia, jotta tietyllä alueella voitaisiin yhdenmukaistaa tarjouskilpailumenettelyjä. Näin voitaisiin myös supistaa niiden julkisten laitosten määrää, joilla on toimivalta myöntää julkisin menettelyin urakoita, palveluita ja toimituksia (2). |
| --- | --- |

20.

ehdottaa, että erityisesti hankintasopimusten ja avustusten myöntämiseen liittyvissä erittäin arkaluontoisissa kysymyksissä EU tehostaisi kansallisten yhteyspisteiden luomista ja edistäisi näin mahdollisuutta perustaa aluetasolle institutionaalisia hankinta-asioihin keskittyviä keskuksia, jotta tietyllä alueella voitaisiin yhdenmukaistaa tarjouskilpailumenettelyjä. Näin voitaisiin myös supistaa niiden julkisten laitosten määrää, joilla on toimivalta myöntää julkisin menettelyin urakoita, palveluita ja toimituksia (2).

Varojen menetetyksi tuomitseminen

| 21. | katsoo vielä tavoitteen 1 toimiin liittyen, että toimi 3 (tuomitaan rikoksella saadut varat menetetyiksi) on erityisen tärkeä Euroopan sisäisen turvallisuuden kannalta. Varojen menetetyksi tuomitseminen on kiistämättä keskeinen väline kaikkien rikollisuuden muotojen torjunnassa, joka on tässä tapauksessa ehdottomasti monialaista. Voidaan kiistattomasti osoittaa, että laittomasti hankitun omaisuuden menettäminen on monista tunnetuista rikosten ennaltaehkäisykeinoista ehkä tehokkain. |
| --- | --- |

21.

katsoo vielä tavoitteen 1 toimiin liittyen, että toimi 3 (tuomitaan rikoksella saadut varat menetetyiksi) on erityisen tärkeä Euroopan sisäisen turvallisuuden kannalta. Varojen menetetyksi tuomitseminen on kiistämättä keskeinen väline kaikkien rikollisuuden muotojen torjunnassa, joka on tässä tapauksessa ehdottomasti monialaista. Voidaan kiistattomasti osoittaa, että laittomasti hankitun omaisuuden menettäminen on monista tunnetuista rikosten ennaltaehkäisykeinoista ehkä tehokkain.

| 22. | kannattaa komission päätöstä toteuttaa tähän liittyen piakkoin lainsäädäntötoimia, joiden avulla vahvistetaan menetetyksi tuomitsemista koskevaa EU:n oikeudellista kehystä. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat tarkat viittaukset, joilla laajennetaan järjestelyjä. Tämä koskee etenkin kolmatta osapuolta koskevaa menetetyksi tuomitsemista, laajennettua menetetyksi tuomitsemista sekä tuomioon perustumattomien menettelyjen nojalla tehtyjen menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioissa. Asiaa koskevan julkisen vallan subjektiivinen ja objektiivinen laajentaminen siten, että toteutettavia menettelyjä parannetaan asteittain, tehostaa ja konkretisoi varmasti rikoksella hankittujen varojen torjuntaa ja tekee toimielinten käynnistämien toimien kokonaisuudesta todellisen yhtenäisen järjestelmän. |
| --- | --- |

22.

kannattaa komission päätöstä toteuttaa tähän liittyen piakkoin lainsäädäntötoimia, joiden avulla vahvistetaan menetetyksi tuomitsemista koskevaa EU:n oikeudellista kehystä. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat tarkat viittaukset, joilla laajennetaan järjestelyjä. Tämä koskee etenkin kolmatta osapuolta koskevaa menetetyksi tuomitsemista, laajennettua menetetyksi tuomitsemista sekä tuomioon perustumattomien menettelyjen nojalla tehtyjen menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioissa. Asiaa koskevan julkisen vallan subjektiivinen ja objektiivinen laajentaminen siten, että toteutettavia menettelyjä parannetaan asteittain, tehostaa ja konkretisoi varmasti rikoksella hankittujen varojen torjuntaa ja tekee toimielinten käynnistämien toimien kokonaisuudesta todellisen yhtenäisen järjestelmän.

| 23. | on kuitenkin huolissaan menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyen neuvoston puitepäätöksen 2006/783/YOS (3) toteuttamisesta. Kyseisen päätöksen saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ei ole selkeästikään edennyt komissiota tyydyttävällä tavalla etenkin, kun otetaan huomioon, että helmikuun lopussa 2010 eli 15 kuukautta asetetun määräajan umpeutumisen jälkeen vain 13 jäsenvaltiota oli ottanut välineen käyttöön (4). |
| --- | --- |

23.

on kuitenkin huolissaan menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyen neuvoston puitepäätöksen 2006/783/YOS (3) toteuttamisesta. Kyseisen päätöksen saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ei ole selkeästikään edennyt komissiota tyydyttävällä tavalla etenkin, kun otetaan huomioon, että helmikuun lopussa 2010 eli 15 kuukautta asetetun määräajan umpeutumisen jälkeen vain 13 jäsenvaltiota oli ottanut välineen käyttöön (4).

| 24. | kannattaa komission kehotusta jäsenvaltioille päätöksen täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

24.

kannattaa komission kehotusta jäsenvaltioille päätöksen täytäntöön panemiseksi.

| 25. | kannattaa aikataulua, jonka puitteissa menetetyksi tuomitsemista koskevat komission aloitteet on tarkoitus toteuttaa, ja katsoo, että neljä vuotta (kuluvasta vuodesta vuoteen 2014) on sopiva aika ohjelman toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

25.

kannattaa aikataulua, jonka puitteissa menetetyksi tuomitsemista koskevat komission aloitteet on tarkoitus toteuttaa, ja katsoo, että neljä vuotta (kuluvasta vuodesta vuoteen 2014) on sopiva aika ohjelman toteuttamiseksi.

| 26. | pitää välttämättömänä, että erityisesti toteutettaessa aloitetta, jonka mukaan vuoteen 2014 mennessä perustetaan varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavia toimistoja, alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla Euroopassa yhdenmukaisesti määriteltävien periaatteiden ja kriteerien pohjalta aktiivisesti ja virallisesti mukana omine edustajineen toimistojen perustamisessa jo rakenteiden luomisvaiheesta lähtien. Tämä koskee sekä poliittista että operatiivista tasoa. |
| --- | --- |

26.

pitää välttämättömänä, että erityisesti toteutettaessa aloitetta, jonka mukaan vuoteen 2014 mennessä perustetaan varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavia toimistoja, alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla Euroopassa yhdenmukaisesti määriteltävien periaatteiden ja kriteerien pohjalta aktiivisesti ja virallisesti mukana omine edustajineen toimistojen perustamisessa jo rakenteiden luomisvaiheesta lähtien. Tämä koskee sekä poliittista että operatiivista tasoa.

| 27. | on vahvasti vakuuttunut siitä, että alue- ja paikallisviranomaisten tulee myös voida osallistua tarkoituksenmukaisella tavalla kahteen tietojenvaihtojärjestelmään, joita komissio kaavailee vuodeksi 2013. Ensimmäinen niistä koskee yhteisiä indikaattoreita toimistojen toiminnan ja tulosten arvioimiseksi ja toinen parhaisiin käytäntöihin perustuvia ohjeita siitä, miten voidaan estää menetetyksi tuomittujen varojen päätyminen uudelleen rikollisten käsiin. Komitea katsoo, että paikallisten instituutioiden tulee voida osallistua molempiin aloitteisiin virallisina kumppaneina heti toiminnan käynnistämisestä lähtien. |
| --- | --- |

27.

on vahvasti vakuuttunut siitä, että alue- ja paikallisviranomaisten tulee myös voida osallistua tarkoituksenmukaisella tavalla kahteen tietojenvaihtojärjestelmään, joita komissio kaavailee vuodeksi 2013. Ensimmäinen niistä koskee yhteisiä indikaattoreita toimistojen toiminnan ja tulosten arvioimiseksi ja toinen parhaisiin käytäntöihin perustuvia ohjeita siitä, miten voidaan estää menetetyksi tuomittujen varojen päätyminen uudelleen rikollisten käsiin. Komitea katsoo, että paikallisten instituutioiden tulee voida osallistua molempiin aloitteisiin virallisina kumppaneina heti toiminnan käynnistämisestä lähtien.

| 28. | suosittaa, että valmisteilla olevassa lainsäädäntöehdotuksessa asetetaan etusijalle muihin vaihtoehtoihin nähden se, että menetetyksi tuomittujen varojen omistusoikeus annetaan sille kunnalle, jonka alueella varat ovat. Näin luodaan vahva institutionaalinen pohja myös kyseisten varojen uudelleenkäytölle, johon liittyen komitea kannustaa yhteiskunnallisesti hyödylliseen toimintaan, esimerkiksi varojen osoittamiseen järjestöille ja osuuskunnille, ottaen myös huomioon, että paikallisyhteisöt maksavat suurimman hinnan järjestäytyneestä rikollisuudesta ja että menetetyksi tuomittujen varojen yhteiskunnallisesti hyödyllisellä uudelleenkäytöllä on selkeä korvaukseksi katsottava arvo tästä vakavasta ilmiöstä kärsiville yhteisöille. Komitea korostaa vakaan oikeudellisen perustan tarkoituksenmukaisuutta menetetyksi tuomitun omaisuuden kohtalosta päätettäessä ja tähdentää, että ryhdyttäessä mahdollisiin lisätoimenpiteisiin voimassa olevien oikeudellisten puitteiden vahvistamiseksi tai tarkistamiseksi on otettava huomioon myös se, että muun muassa järjestäytynyt rikollisuus vahingoittaa vakavasti paikallisyhteisöjä. |
| --- | --- |

28.

suosittaa, että valmisteilla olevassa lainsäädäntöehdotuksessa asetetaan etusijalle muihin vaihtoehtoihin nähden se, että menetetyksi tuomittujen varojen omistusoikeus annetaan sille kunnalle, jonka alueella varat ovat. Näin luodaan vahva institutionaalinen pohja myös kyseisten varojen uudelleenkäytölle, johon liittyen komitea kannustaa yhteiskunnallisesti hyödylliseen toimintaan, esimerkiksi varojen osoittamiseen järjestöille ja osuuskunnille, ottaen myös huomioon, että paikallisyhteisöt maksavat suurimman hinnan järjestäytyneestä rikollisuudesta ja että menetetyksi tuomittujen varojen yhteiskunnallisesti hyödyllisellä uudelleenkäytöllä on selkeä korvaukseksi katsottava arvo tästä vakavasta ilmiöstä kärsiville yhteisöille. Komitea korostaa vakaan oikeudellisen perustan tarkoituksenmukaisuutta menetetyksi tuomitun omaisuuden kohtalosta päätettäessä ja tähdentää, että ryhdyttäessä mahdollisiin lisätoimenpiteisiin voimassa olevien oikeudellisten puitteiden vahvistamiseksi tai tarkistamiseksi on otettava huomioon myös se, että muun muassa järjestäytynyt rikollisuus vahingoittaa vakavasti paikallisyhteisöjä.

| 29. | korostaa kuitenkin, että kaikkien menetetyksi tuomittujen varojen konkreettisen uudelleenkäytön yhteydessä on huolehdittava keinoista, joilla nämä varat saadaan todella käyttöön, kun otetaan huomioon, että ne ovat usein rakenteellisesti sellaisessa muodossa, joka estää niiden hyödyntämisen. |
| --- | --- |

29.

korostaa kuitenkin, että kaikkien menetetyksi tuomittujen varojen konkreettisen uudelleenkäytön yhteydessä on huolehdittava keinoista, joilla nämä varat saadaan todella käyttöön, kun otetaan huomioon, että ne ovat usein rakenteellisesti sellaisessa muodossa, joka estää niiden hyödyntämisen.

Radikalisoituminen ja terroristien värväystoiminta

| 30. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tavoitteeseen 2 (ehkäistään terrorismia ja radikalisoitumista ja puututaan terroristien värväystoimintaan) liittyvän toimen 1 (tuetaan yhteisöjä radikalisoitumisen ja terroristien värväyksen ehkäisemisessä) yhteydessä todetaan muun muassa, että toiminta ”edellyttää tiivistä yhteistyötä paikallisviranomaisten kanssa”. Tiedonannossa otetaan siis jo asianmukaisesti huomioon tarve tehdä suoraa yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

30.

suhtautuu myönteisesti siihen, että tavoitteeseen 2 (ehkäistään terrorismia ja radikalisoitumista ja puututaan terroristien värväystoimintaan) liittyvän toimen 1 (tuetaan yhteisöjä radikalisoitumisen ja terroristien värväyksen ehkäisemisessä) yhteydessä todetaan muun muassa, että toiminta ”edellyttää tiivistä yhteistyötä paikallisviranomaisten kanssa”. Tiedonannossa otetaan siis jo asianmukaisesti huomioon tarve tehdä suoraa yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

| 31. | muistuttaa, että on otettava huomioon kyseisten toimien toteuttamisesta ja erityisesti terrorismin torjunnasta johtuva kansalaisten perusoikeuksien erityinen vaarantuminen. |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että on otettava huomioon kyseisten toimien toteuttamisesta ja erityisesti terrorismin torjunnasta johtuva kansalaisten perusoikeuksien erityinen vaarantuminen.

| 32. | onkin tyytyväinen siihen, että alueiden komitean on tarkoitus olla mukana perustamassa (jo tänä vuonna) radikalisoitumisen tunnistamista koskevaa EU:n verkostoa. Verkoston kautta voidaan jakaa kokemuksia, tietoja ja hyviä käytänteitä, joiden avulla voidaan parantaa tietoisuutta radikalisoitumisvaarasta sekä kehittää viestintätekniikoita terroristiryhmien retoriikan torjumiseksi. |
| --- | --- |

32.

onkin tyytyväinen siihen, että alueiden komitean on tarkoitus olla mukana perustamassa (jo tänä vuonna) radikalisoitumisen tunnistamista koskevaa EU:n verkostoa. Verkoston kautta voidaan jakaa kokemuksia, tietoja ja hyviä käytänteitä, joiden avulla voidaan parantaa tietoisuutta radikalisoitumisvaarasta sekä kehittää viestintätekniikoita terroristiryhmien retoriikan torjumiseksi.

| 33. | korostaa, että verkoston suunniteltu kokoonpano – siinä on tarkoitus olla mukana useita laittoman toiminnan torjumiseen eri tavoin osallistuvia toimijoita – tarjoaisi erinomaisen ja kestävän perustan alueiden komitean ja Euroopan komission käytännön yhteistyölle. Verkosto muodostaisi asiaan liittyville toimijoille sekä epävirallisen ja pysyvän foorumin, jossa ne voisivat esittää ajatuksiaan ja jossa voitaisiin herättää strategista keskustelua, että testialustan kokeilualoitteille. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että verkoston suunniteltu kokoonpano – siinä on tarkoitus olla mukana useita laittoman toiminnan torjumiseen eri tavoin osallistuvia toimijoita – tarjoaisi erinomaisen ja kestävän perustan alueiden komitean ja Euroopan komission käytännön yhteistyölle. Verkosto muodostaisi asiaan liittyville toimijoille sekä epävirallisen ja pysyvän foorumin, jossa ne voisivat esittää ajatuksiaan ja jossa voitaisiin herättää strategista keskustelua, että testialustan kokeilualoitteille.

| 34. | ilmoittaakin aikovansa osallistua konkreettisesti suunniteltujen internetfoorumien ja EU:n laajuisten konferenssien käynnistämiseen ja korostaa, että on tärkeää panna kumppanuus täytäntöön viipymättä siten, että komitean toimivaltaiset tahot ottavat välittömästi yhteyttä komission vastaaviin tahoihin. |
| --- | --- |

34.

ilmoittaakin aikovansa osallistua konkreettisesti suunniteltujen internetfoorumien ja EU:n laajuisten konferenssien käynnistämiseen ja korostaa, että on tärkeää panna kumppanuus täytäntöön viipymättä siten, että komitean toimivaltaiset tahot ottavat välittömästi yhteyttä komission vastaaviin tahoihin.

| 35. | kehottaa lisäksi komissiota vastaaviin operatiivisiin yhteydenottoihin kumppanuuden laajentamiseksi koskemaan myös vuodeksi 2012 suunnitellun ministerikonferenssin järjestämistä sekä jäsenvaltioiden tueksi tarkoitetun toimintaa ja kokemuksia esittelevän käsikirjan laatimista. Kumppanuuden laajentaminen voi auttaa saamaan aikaan entistä yhtenäisempiä yhteisiä aloitteita, jotka saavat unionin kansalaiset tuntemaan, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat vahvasti sitoutuneita toimimaan tällä alalla, joka on erityisen tärkeä nykyhetkellä. |
| --- | --- |

35.

kehottaa lisäksi komissiota vastaaviin operatiivisiin yhteydenottoihin kumppanuuden laajentamiseksi koskemaan myös vuodeksi 2012 suunnitellun ministerikonferenssin järjestämistä sekä jäsenvaltioiden tueksi tarkoitetun toimintaa ja kokemuksia esittelevän käsikirjan laatimista. Kumppanuuden laajentaminen voi auttaa saamaan aikaan entistä yhtenäisempiä yhteisiä aloitteita, jotka saavat unionin kansalaiset tuntemaan, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat vahvasti sitoutuneita toimimaan tällä alalla, joka on erityisen tärkeä nykyhetkellä.

| 36. | tarjoaa tukeaan ja on valmis yhteistyöhön kartoitettaessa kriittisiä perusrakenteita osana terrori-iskujen ehkäisyä. |
| --- | --- |

36.

tarjoaa tukeaan ja on valmis yhteistyöhön kartoitettaessa kriittisiä perusrakenteita osana terrori-iskujen ehkäisyä.

Liikenne

| 37. | pitää tavoitteen 2 toimea 3 (suojataan liikennettä) erityisen tärkeänä. Komitea pitää myönteisenä sitä, että EU:n lento- ja meriliikenteen turvallisuusjärjestelyjä on tarkoitus kehittää jatkuvasti, ja kannattaa myös aikomusta tiivistää unionin toimia maaliikenteen alalla. |
| --- | --- |

37.

pitää tavoitteen 2 toimea 3 (suojataan liikennettä) erityisen tärkeänä. Komitea pitää myönteisenä sitä, että EU:n lento- ja meriliikenteen turvallisuusjärjestelyjä on tarkoitus kehittää jatkuvasti, ja kannattaa myös aikomusta tiivistää unionin toimia maaliikenteen alalla.

| 38. | kannattaa paikalliseen ja alueelliseen raideliikenteeseen ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään liittyen suunnitelmaa perustaa maaliikenteen turvallisuutta käsittelevä pysyvä komitea. Komitea suosittaa objektiivisen toimivuuden tarpeen pohjalta, että alue- ja paikallisviranomaiset olisivat edustettuina perustettavassa komiteassa asianmukaisella tavalla, mahdollisuuksien mukaan joustavasti käsiteltävän aiheen mukaan. |
| --- | --- |

38.

kannattaa paikalliseen ja alueelliseen raideliikenteeseen ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään liittyen suunnitelmaa perustaa maaliikenteen turvallisuutta käsittelevä pysyvä komitea. Komitea suosittaa objektiivisen toimivuuden tarpeen pohjalta, että alue- ja paikallisviranomaiset olisivat edustettuina perustettavassa komiteassa asianmukaisella tavalla, mahdollisuuksien mukaan joustavasti käsiteltävän aiheen mukaan.

| 39. | pitää nimittäin kiistattomasti osoitettuna, että raideliikenteen tunnetusti moninaiset turvallisuusongelmat vaikuttavat erittäin voimakkaasti paikallisyhteisöjen asukkaiden liikkumisoikeuksiin, ja tästä syystä paikallisten tahojen edustajien osallistuminen asiaa käsitteleviin Euroopan tason organisaatioihin on ehdottoman välttämätöntä. |
| --- | --- |

39.

pitää nimittäin kiistattomasti osoitettuna, että raideliikenteen tunnetusti moninaiset turvallisuusongelmat vaikuttavat erittäin voimakkaasti paikallisyhteisöjen asukkaiden liikkumisoikeuksiin, ja tästä syystä paikallisten tahojen edustajien osallistuminen asiaa käsitteleviin Euroopan tason organisaatioihin on ehdottoman välttämätöntä.

| 40. | muistuttaa lukuisista kriittisistä kannanotoista koskien lentomatkustajien matkustajarekisteritietojen käyttöä ja kehottaa ottamaan kannanotot huomioon laadittaessa suunniteltua lainsäädäntöä lentomatkustajien matkustajarekisteritietojen keräämisestä. |
| --- | --- |

40.

muistuttaa lukuisista kriittisistä kannanotoista koskien lentomatkustajien matkustajarekisteritietojen käyttöä ja kehottaa ottamaan kannanotot huomioon laadittaessa suunniteltua lainsäädäntöä lentomatkustajien matkustajarekisteritietojen keräämisestä.

Tietoverkkorikollisuus

| 41. | aikoo tavoitteeseen 3 kuuluvien toimien alalla (parannetaan kansalaisten ja yritysten turvallisuutta verkkoympäristössä) ennen kaikkea ottaa merkittävän roolin kansalaisten ja paikallisten yritysten valistamisessa yhä lisääntyvästä tarpeesta torjua tietojärjestelmiin kohdistuvia kasvavia uhkia ja konkreettisia hyökkäyksiä ottaen huomioon myös tämäntyyppisten rikosten uudet toteuttamistavat. |
| --- | --- |

41.

aikoo tavoitteeseen 3 kuuluvien toimien alalla (parannetaan kansalaisten ja yritysten turvallisuutta verkkoympäristössä) ennen kaikkea ottaa merkittävän roolin kansalaisten ja paikallisten yritysten valistamisessa yhä lisääntyvästä tarpeesta torjua tietojärjestelmiin kohdistuvia kasvavia uhkia ja konkreettisia hyökkäyksiä ottaen huomioon myös tämäntyyppisten rikosten uudet toteuttamistavat.

| 42. | kannattaa tiedonannossa omaksuttua vahvasti sitoutunutta lähestymistapaa ongelmaan ja on samaa mieltä siitä, että tietoverkkojen turvallisuus on tietoyhteiskunnan toimivuuden olennainen edellytys. Nämä tietoverkot ovat keskittyneet erityisesti kaupungistuneille alueille, minkä lisäksi näiden tietoverkkojen solmukohdatkin ovat kaupungistuneilla alueilla. Komitea suosittaakin komissiolle yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sellaisen tukea tarjoavan politiikan laatimiseksi, jonka tarkoituksena on kaupungistuneilla alueilla sijaitsevien tietoverkkojen solmukohtien turvaamisesta ja hallinnoinnista huolehtiminen. |
| --- | --- |

42.

kannattaa tiedonannossa omaksuttua vahvasti sitoutunutta lähestymistapaa ongelmaan ja on samaa mieltä siitä, että tietoverkkojen turvallisuus on tietoyhteiskunnan toimivuuden olennainen edellytys. Nämä tietoverkot ovat keskittyneet erityisesti kaupungistuneille alueille, minkä lisäksi näiden tietoverkkojen solmukohdatkin ovat kaupungistuneilla alueilla. Komitea suosittaakin komissiolle yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sellaisen tukea tarjoavan politiikan laatimiseksi, jonka tarkoituksena on kaupungistuneilla alueilla sijaitsevien tietoverkkojen solmukohtien turvaamisesta ja hallinnoinnista huolehtiminen.

| 43. | katsoo voivansa ottaa osaa suunniteltuihin toimiin unionin reaktiokyvyn parantamiseksi. Onkin hyvä, että vuoteen 2013 mennessä perustetaan olemassa olevien rakenteiden puitteisiin tietoverkkorikollisuutta käsittelevä keskus, joka tekee tiivistä yhteistyötä esim. sellaisten EU:n elinten kuin Euroopan poliisiakatemian CEPOLin, Europolin ja Eurojustin kanssa. Myös komitea voisi antaa panoksensa asiasta tehtävään tarkempaan toteutettavuustutkimukseen. |
| --- | --- |

43.

katsoo voivansa ottaa osaa suunniteltuihin toimiin unionin reaktiokyvyn parantamiseksi. Onkin hyvä, että vuoteen 2013 mennessä perustetaan olemassa olevien rakenteiden puitteisiin tietoverkkorikollisuutta käsittelevä keskus, joka tekee tiivistä yhteistyötä esim. sellaisten EU:n elinten kuin Euroopan poliisiakatemian CEPOLin, Europolin ja Eurojustin kanssa. Myös komitea voisi antaa panoksensa asiasta tehtävään tarkempaan toteutettavuustutkimukseen.

| 44. | painottaa, että paikallistason osaamista asiassa on kuitenkin parannettava, joten kyseisissä yhteisöissä on tarpeen investoida asianmukaisesti koulutukseen. |
| --- | --- |

44.

painottaa, että paikallistason osaamista asiassa on kuitenkin parannettava, joten kyseisissä yhteisöissä on tarpeen investoida asianmukaisesti koulutukseen.

Rajavalvonta

| 45. | pitää tavoitteeseen 4 (vahvistetaan turvallisuutta rajavalvonnan avulla) liittyen alustavasti merkittävänä, että tiedonannossa viitataan selkeästi yhteisvastuuseen ja oikeudenmukaiseen vastuunjakoon (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artikla), jotka ovat keskeisiä periaatteita ongelmaan liittyvän tehokkaan lähestymistavan kannalta. Komitea kehottaa toteuttamaan kyseiset periaatteet myös käytännössä, jotta tuetaan jäsenvaltioita ja niiden alueita, joissa kyseinen ongelma on suurin. |
| --- | --- |

45.

pitää tavoitteeseen 4 (vahvistetaan turvallisuutta rajavalvonnan avulla) liittyen alustavasti merkittävänä, että tiedonannossa viitataan selkeästi yhteisvastuuseen ja oikeudenmukaiseen vastuunjakoon (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artikla), jotka ovat keskeisiä periaatteita ongelmaan liittyvän tehokkaan lähestymistavan kannalta. Komitea kehottaa toteuttamaan kyseiset periaatteet myös käytännössä, jotta tuetaan jäsenvaltioita ja niiden alueita, joissa kyseinen ongelma on suurin.

| 46. | toteaa lisäksi periaatteellisella tasolla, että on ehdottoman tärkeää sovittaa mahdollisimman hyvin yhteen välttämätön tarve vahvistaa nykyisten, viime aikoina yhä vakavammiksi käyneiden ongelmien torjuntamekanismeja sekä samanaikainen vaatimus suojella tehokkaasti unionin ulkopuolisten maiden kanssa toteutettavan rajatylittävän yhteistyön prosesseja. Koska näiden kahden vaatimuksen keskeinen täydentävyys on ilmeistä, komitea sitoutuu tukemaan kaikkia toimia, joilla edistetään osaltaan kummankin vaatimuksen toteuttamista. |
| --- | --- |

46.

toteaa lisäksi periaatteellisella tasolla, että on ehdottoman tärkeää sovittaa mahdollisimman hyvin yhteen välttämätön tarve vahvistaa nykyisten, viime aikoina yhä vakavammiksi käyneiden ongelmien torjuntamekanismeja sekä samanaikainen vaatimus suojella tehokkaasti unionin ulkopuolisten maiden kanssa toteutettavan rajatylittävän yhteistyön prosesseja. Koska näiden kahden vaatimuksen keskeinen täydentävyys on ilmeistä, komitea sitoutuu tukemaan kaikkia toimia, joilla edistetään osaltaan kummankin vaatimuksen toteuttamista.

| 47. | korostaa, että kun ajatellaan jatkuvasti lisääntyvän maahanmuuton sosiaalista ulottuvuutta, tarvitaan ehdottomasti alueiden ja paikallisviranomaisten kanssa päätettyä eurooppalaista ihmisoikeuksiin, solidaarisuuteen ja vastuullisuuteen nojaavaa maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaa. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota niiden henkilöiden yksityisyyden suojaan, jotka liikkuvat rajojen yli. On kuitenkin myös painotettava sitä, että kannustetaan yhä useampia maita ottamaan vastaan yhä useampia ihmisiä, jotta tällä tavoin voidaan vastata väestönkehityksen luomaan haasteeseen, jossa on kyse siitä, että Euroopan väestö ja työvoima vähenevät. |
| --- | --- |

47.

korostaa, että kun ajatellaan jatkuvasti lisääntyvän maahanmuuton sosiaalista ulottuvuutta, tarvitaan ehdottomasti alueiden ja paikallisviranomaisten kanssa päätettyä eurooppalaista ihmisoikeuksiin, solidaarisuuteen ja vastuullisuuteen nojaavaa maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaa. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota niiden henkilöiden yksityisyyden suojaan, jotka liikkuvat rajojen yli. On kuitenkin myös painotettava sitä, että kannustetaan yhä useampia maita ottamaan vastaan yhä useampia ihmisiä, jotta tällä tavoin voidaan vastata väestönkehityksen luomaan haasteeseen, jossa on kyse siitä, että Euroopan väestö ja työvoima vähenevät.

| 48. | korostaa yleisesti henkilöiden liikkuvuutta koskeviin ehdotettuihin toimiin liittyen, että kyseiset toimet noudattavat kannatettavaa yhdennetyn toiminnan kriteeriä, sillä niillä pyritään lisäämään uuden teknologian käyttöä rajavalvonnassa (EUROSUR-järjestelmä, jonka yhteydessä tiedonannossa viitataan asianmukaisesti muun muassa kuluvana vuonna esitettävään säädösehdotukseen) ja tehostamaan jäsenvaltioiden toimien koordinointia Frontexin johdolla. Frontexia varten tiedonannossa esitetään erityistoimia tiedonhallinnan kapasiteetin vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

48.

korostaa yleisesti henkilöiden liikkuvuutta koskeviin ehdotettuihin toimiin liittyen, että kyseiset toimet noudattavat kannatettavaa yhdennetyn toiminnan kriteeriä, sillä niillä pyritään lisäämään uuden teknologian käyttöä rajavalvonnassa (EUROSUR-järjestelmä, jonka yhteydessä tiedonannossa viitataan asianmukaisesti muun muassa kuluvana vuonna esitettävään säädösehdotukseen) ja tehostamaan jäsenvaltioiden toimien koordinointia Frontexin johdolla. Frontexia varten tiedonannossa esitetään erityistoimia tiedonhallinnan kapasiteetin vahvistamiseksi.

| 49. | painottaa, että myös henkilötarkastuksiin käytettävien rajavalvonnan uusien toimenpiteiden (esimerkiksi henkilöskanneri) on oltava tavoiteltavien tulosten näkökulmasta sopivia ja tarkoituksenmukaisia ja niiden yhteydessä on taattava asianomaisten perusoikeudet ja etenkin ihmisarvo, yksityisyyden suoja ja liikkumisvapaus. Komitea on uusimpien tapahtumien valossa tyytyväinen aloitteeseen soveltaa kaikkeen rahtiin riskianalyysia. Kyseiset toimet olisi suunniteltava siten, että valvonnan rajallisia teknisiä mahdollisuuksia voidaan soveltaa kohdennetusti yksittäistapauksissa ja varmistaa samalla liiketoiminnan kannalta tärkeä nopea tavarakuljetus. |
| --- | --- |

49.

painottaa, että myös henkilötarkastuksiin käytettävien rajavalvonnan uusien toimenpiteiden (esimerkiksi henkilöskanneri) on oltava tavoiteltavien tulosten näkökulmasta sopivia ja tarkoituksenmukaisia ja niiden yhteydessä on taattava asianomaisten perusoikeudet ja etenkin ihmisarvo, yksityisyyden suoja ja liikkumisvapaus. Komitea on uusimpien tapahtumien valossa tyytyväinen aloitteeseen soveltaa kaikkeen rahtiin riskianalyysia. Kyseiset toimet olisi suunniteltava siten, että valvonnan rajallisia teknisiä mahdollisuuksia voidaan soveltaa kohdennetusti yksittäistapauksissa ja varmistaa samalla liiketoiminnan kannalta tärkeä nopea tavarakuljetus.

Kriisit ja katastrofit

| 50. | sitoutuu tavoitteeseen 5 (parannetaan Euroopan kykyä selviytyä kriiseistä ja katastrofeista) liittyen tukemaan kaikkia aloitteita unionin kriisin- ja katastrofinhallintavalmiuden parantamiseksi. Koska komiteassa edustettuina olevilla paikallisilla elimillä on alalla luontevasti toimivaltaa ja kokemusta, komitea katsoo voivansa antaa hyödyllisen panoksen uhkia tai vaaroja arvioitaessa, valistustoimintaa järjestettäessä sekä hätätilanteiden operatiivisissa vaiheissa tiedonannossa esitettyjen linjausten mukaisesti. |
| --- | --- |

50.

sitoutuu tavoitteeseen 5 (parannetaan Euroopan kykyä selviytyä kriiseistä ja katastrofeista) liittyen tukemaan kaikkia aloitteita unionin kriisin- ja katastrofinhallintavalmiuden parantamiseksi. Koska komiteassa edustettuina olevilla paikallisilla elimillä on alalla luontevasti toimivaltaa ja kokemusta, komitea katsoo voivansa antaa hyödyllisen panoksen uhkia tai vaaroja arvioitaessa, valistustoimintaa järjestettäessä sekä hätätilanteiden operatiivisissa vaiheissa tiedonannossa esitettyjen linjausten mukaisesti.

| 51. | korostaa tässä yhteydessä olevansa valmis osallistumaan koordinoinnin ja tiedonvaihdon parantamiseen etenkin paikallisella, alueellisella ja rajatylittävällä tasolla ydinturvallisuuden alalla ja suojattaessa kansalaisia radioaktiiviselta säteilyltä. |
| --- | --- |

51.

korostaa tässä yhteydessä olevansa valmis osallistumaan koordinoinnin ja tiedonvaihdon parantamiseen etenkin paikallisella, alueellisella ja rajatylittävällä tasolla ydinturvallisuuden alalla ja suojattaessa kansalaisia radioaktiiviselta säteilyltä.

Taloudelliset resurssit

| 52. | katsoo lopuksi, että edellä esitetyn mukaisesti on erittäin tärkeää, että komitean oma välttämätön osallistuminen unionin sisäisen turvallisuuden parantamiseen kulkee käsi kädessä alue- ja paikallisviranomaisten kapasiteetin ja toimivaltuuksien mukauttamisen kanssa. Siksi on välttämättä investoitava tutkimustoiminnan jatkamiseen ja innovointiin sellaisilla aloilla kuin tietoverkkoturvallisuus, rikostekninen tutkinta, elintärkeän infrastruktuurin suojaaminen sekä kaupunkiturvallisuus. Euroopan komission on syytä edistää näitä pyrkimyksiä. Näin voidaan vastata jatkuvasti lisääntyvään tarpeeseen käsitellä yhä eriytyneempiä ja mutkikkaampia ongelmia. |
| --- | --- |

52.

katsoo lopuksi, että edellä esitetyn mukaisesti on erittäin tärkeää, että komitean oma välttämätön osallistuminen unionin sisäisen turvallisuuden parantamiseen kulkee käsi kädessä alue- ja paikallisviranomaisten kapasiteetin ja toimivaltuuksien mukauttamisen kanssa. Siksi on välttämättä investoitava tutkimustoiminnan jatkamiseen ja innovointiin sellaisilla aloilla kuin tietoverkkoturvallisuus, rikostekninen tutkinta, elintärkeän infrastruktuurin suojaaminen sekä kaupunkiturvallisuus. Euroopan komission on syytä edistää näitä pyrkimyksiä. Näin voidaan vastata jatkuvasti lisääntyvään tarpeeseen käsitellä yhä eriytyneempiä ja mutkikkaampia ongelmia.

| 53. | katsoo näin ollen, että komitean tulee voida osallistua sisä- ja turvallisuusasioiden vuoden 2013 jälkeisten rahoitusvälineiden tarkistukseen sekä antaa hyödyllinen panoksensa mahdollisten rahoitusvälineiden suunnitteluun voidakseen varmistaa paikallistason kokemuksensa pohjalta sen, että resurssien suunnittelu on järkevää ja tehokasta. |
| --- | --- |

53.

katsoo näin ollen, että komitean tulee voida osallistua sisä- ja turvallisuusasioiden vuoden 2013 jälkeisten rahoitusvälineiden tarkistukseen sekä antaa hyödyllinen panoksensa mahdollisten rahoitusvälineiden suunnitteluun voidakseen varmistaa paikallistason kokemuksensa pohjalta sen, että resurssien suunnittelu on järkevää ja tehokasta.

Bryssel 1. heinäkuuta 2011

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  KOM(2010) 673 lopullinen.

1

(2)  Vrt. Italiassa 13.8.2010 annetussa laissa N:o 136 hahmoteltu malli hankintasopimusten myöntämistä koskevien toimivaltuuksien keskittämiseksi (”Lisäsuunnitelma mafian torjumiseksi – Torjuntatoimet julkisten hankintojen alalla”, erityisesti 13 §). Laissa säädetään muun muassa, että yhteisen elimen (Conferenza Unificata, johon kuuluu myös paikallisyhteisöjen edustajia) on sovittava lainsäädännön täytäntöönpanosäännöistä (mainitun 13 §:n 1 momentti).

2

(3)  Neuvoston puitepäätös 2006/783/YOS, tehty 6 päivänä lokakuuta 2006, vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta menetetyksi tuomitsemista koskeviin päätöksiin, EUVL L 328, 24.11.2006. s. 59–78.

3

(4)  Komission kertomus annettu vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta menetetyksi tuomitsemista koskeviin päätöksiin 6 päivänä lokakuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/783/YOS 22 artiklan perusteella, KOM(2010) 428 lopullinen.

4

---