# Den Europæiske Unions C 195/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.195.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 195 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang2. juli 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.195.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 195

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang2. juli 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Revisionsretten |
| 2011/C 195/01 | Udtalelse nr. 4/2011 om Kommissionens grønbog om modernisering af EU’s politik for offentlige indkøb (artikel 287, stk. 4, TEUF) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Revisionsretten

2011/C 195/01

Udtalelse nr. 4/2011 om Kommissionens grønbog om modernisering af EU’s politik for offentlige indkøb (artikel 287, stk. 4, TEUF)

(artikel 287, stk. 4, TEUF)

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Revisionsretten

| 2.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 195/1

---

UDTALELSE Nr. 4/2011

om Kommissionens grønbog om modernisering af EU’s politik for offentlige indkøb

(artikel 287, stk. 4, TEUF)

2011/C 195/01

Retten glæder sig over at kunne bidrage til den offentlige debat på grundlag af Kommissionens grønbog om moderniseringen af EU’s politik for offentlige indkøb, både som den eksterne revisor af Den Europæiske Unions budget og som en offentlig institution, der selv agerer som ordregivende myndighed.

Det er Rettens erfaring fra revision af offentlige indkøb, at tilbagevendende problemer med manglende regeloverholdelse har rod i svagheder ved gennemførelsen af de eksisterende regler, og at der stadig er store muligheder for forbedring på gennemførelsesniveau.

Retten noterer, at grønbogen er ambitiøs og indeholder et meget stort antal mål, som undertiden er indbyrdes modstridende. Det store antal mål kræver, at der skal træffes et begrundet valg, som tager hensyn til, at stigende omkostninger og større kompleksitet kan betyde en yderligere risiko med hensyn til omkostningseffektivitet og overholdelse af lovbestemte krav.

Retten bemærker, at der kan ske forbedringer med henblik på at reducere de administrative byrder for såvel den ordregivende myndighed som virksomhederne, men dette bør ikke ske på bekostning af centrale principper som lige adgang, loyal konkurrence og produktiv anvendelse af offentlige midler. Huller, uklare eller flertydige områder i det nugældende retsgrundlag medfører en risiko med hensyn til at sikre alle aktørers retssikkerhed og for procedurernes integritet. Det kan betyde, at reglerne skal forklares tydeligere.

REVISIONSRETTEN FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 287, stk. 4,

under henvisning til Kommissionens grønbog om moderniseringen af EU’s politik for offentlige indkøb (1), og

ud fra følgende betragtninger:

På grundlag af en grønbog har Kommissionen indledt en bred offentlig høring om modernisering af EU’s politik for offentlige indkøb, som skal bringe denne politik på linje med Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (2).

Rettens erfaring fra revision af offentlige indkøb tyder på, at tilbagevendende problemer med manglende regeloverholdelse (3), som er skyld i væsentlige fejl med hensyn til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, har rod i svagheder ved gennemførelsen af de eksisterende regler, og at der fortsat er store muligheder for forbedring på gennemførelsesniveau.

Retten glæder sig imidlertid over at få lejlighed til at bidrage til debatten og dele ud af sine erfaringer på dette område både som ekstern revisor af Den Europæiske Unions budget og som en offentlig institution, der selv agerer som ordregivende myndighed —

VEDTAGET DENNE UDTALELSE:

Opstille klare og realistiske mål

| 1. | Retten noterer, at det i Europa 2020-strategien fremføres, at politikken for offentlige indkøb skal a) forbedre rammebetingelserne for erhvervslivets innovationsmuligheder ved fuldt ud at udnytte efterspørgselspolitikker, b) støtte overgangen til et ressourceeffektivt lavemissionssamfund, for eksempel gennem større udbredelse af grønne offentlige indkøb, og c) forbedre erhvervsklimaet, særlig for mellemstore innovative virksomheder. Europa 2020-strategien understreger endvidere, at politikken for offentlige indkøb skal sikre en mere effektiv brug af offentlige midler, og at markederne for offentlige indkøb skal være åbne i hele EU. Retten noterer også, at ovennævnte mål suppleres med eller forklares i grønbogen, hvori det hedder, at reglerne for offentlige indkøb skal: a) sikre, at de offentlige midler udnyttes mere effektivt ved at generere den stærkest mulige konkurrence og strømline indkøbsprocedurerne med målrettede forenklingsforanstaltninger, som opfylder de ordregivende myndigheders behov, b) muliggøre en bedre anvendelse af offentlige indkøb for dem, som reglerne gælder for, til støtte for fælles samfundsmæssige mål, som f.eks. miljøbeskyttelse, styrkelse af innovation, fremme af social inddragelse og sikring af de bedst mulige betingelser for en høj kvalitet i offentlige tjenester, c) forebygge og bekæmpe korruption og favorisering, d) behandle spørgsmålet om, hvordan europæiske virksomheder styrker deres adgang til tredjelandes markeder, og e) sikre en bedre juridisk sikkerhed for de ordregivende myndigheder og virksomhederne. |
| --- | --- |

1.

Retten noterer, at det i Europa 2020-strategien fremføres, at politikken for offentlige indkøb skal a) forbedre rammebetingelserne for erhvervslivets innovationsmuligheder ved fuldt ud at udnytte efterspørgselspolitikker, b) støtte overgangen til et ressourceeffektivt lavemissionssamfund, for eksempel gennem større udbredelse af grønne offentlige indkøb, og c) forbedre erhvervsklimaet, særlig for mellemstore innovative virksomheder. Europa 2020-strategien understreger endvidere, at politikken for offentlige indkøb skal sikre en mere effektiv brug af offentlige midler, og at markederne for offentlige indkøb skal være åbne i hele EU. Retten noterer også, at ovennævnte mål suppleres med eller forklares i grønbogen, hvori det hedder, at reglerne for offentlige indkøb skal: a) sikre, at de offentlige midler udnyttes mere effektivt ved at generere den stærkest mulige konkurrence og strømline indkøbsprocedurerne med målrettede forenklingsforanstaltninger, som opfylder de ordregivende myndigheders behov, b) muliggøre en bedre anvendelse af offentlige indkøb for dem, som reglerne gælder for, til støtte for fælles samfundsmæssige mål, som f.eks. miljøbeskyttelse, styrkelse af innovation, fremme af social inddragelse og sikring af de bedst mulige betingelser for en høj kvalitet i offentlige tjenester, c) forebygge og bekæmpe korruption og favorisering, d) behandle spørgsmålet om, hvordan europæiske virksomheder styrker deres adgang til tredjelandes markeder, og e) sikre en bedre juridisk sikkerhed for de ordregivende myndigheder og virksomhederne.

| 2. | Retten bemærker, at Kommissionen er klar over, at de forskellige mål for reformen, der er opstillet i grønbogen, kan være modstridende, og at disse forskellige mål »udmønter sig i politikmuligheder, som kan pege i forskellige retninger, og som kræver et begrundet valg på et senere tidspunk«. Retten finder, at denne bemærkning fra Kommissionen er af allerstørste betydning for et vellykket resultat af den indledte proces. Den mener, at det er helt afgørende, at Kommissionen først klart og tydeligt definerer sine mål og dernæst formulerer dem godt, og at den også, hvis det er muligt, prioriterer dem. Retten bemærker i den forbindelse, at indførelsen af nye mål i EU’s politik for offentlige indkøb, sådan som der lægges op til det i Europa 2020-strategien, vil kunne gøre retsgrundlaget mere komplekst og dermed gøre det vanskeligere at tilgodese andre af målene for reformen, som f.eks. at sikre en bedre juridisk sikkerhed for de ordregivende myndigheder og virksomhederne. |
| --- | --- |

2.

Retten bemærker, at Kommissionen er klar over, at de forskellige mål for reformen, der er opstillet i grønbogen, kan være modstridende, og at disse forskellige mål »udmønter sig i politikmuligheder, som kan pege i forskellige retninger, og som kræver et begrundet valg på et senere tidspunk«. Retten finder, at denne bemærkning fra Kommissionen er af allerstørste betydning for et vellykket resultat af den indledte proces. Den mener, at det er helt afgørende, at Kommissionen først klart og tydeligt definerer sine mål og dernæst formulerer dem godt, og at den også, hvis det er muligt, prioriterer dem. Retten bemærker i den forbindelse, at indførelsen af nye mål i EU’s politik for offentlige indkøb, sådan som der lægges op til det i Europa 2020-strategien, vil kunne gøre retsgrundlaget mere komplekst og dermed gøre det vanskeligere at tilgodese andre af målene for reformen, som f.eks. at sikre en bedre juridisk sikkerhed for de ordregivende myndigheder og virksomhederne.

| 3. | Retten understreger, at selv om de midler, der skal anvendes for at nå de fastsatte mål, er hensigtsmæssige for så vidt angår nogle af målene, så kan de få uønskede virkninger, som kan modvirke opfyldelsen af nogle af de andre mål. Det skal her bemærkes, at udbud med forhandling nok er et relevant redskab, som kan bidrage til at åbne markeder og gøre proceduren mere effektiv, men at en generalisering af denne procedure, som det overvejes i grønbogen, vil give de ordregivende myndigheder en større skønsbeføjelse og derved kunne indvirke negativt på målet om at forebygge svig og korruption. På samme måde vil det ikke være let at forlige målet om en mere udbredt brug af fælles indkøb, som hovedsagelig skal give de ordregivende myndigheder mulighed for at spare den tid og de omkostninger, der er forbundet med at skulle tilrettelæge flere forskellige udbud, med den foreslåede foranstaltning med at opdele udbud i mange forskellige partier for at lette små og mellemstore virksomheders adgang til at deltage i offentlige indkøb. |
| --- | --- |

3.

Retten understreger, at selv om de midler, der skal anvendes for at nå de fastsatte mål, er hensigtsmæssige for så vidt angår nogle af målene, så kan de få uønskede virkninger, som kan modvirke opfyldelsen af nogle af de andre mål. Det skal her bemærkes, at udbud med forhandling nok er et relevant redskab, som kan bidrage til at åbne markeder og gøre proceduren mere effektiv, men at en generalisering af denne procedure, som det overvejes i grønbogen, vil give de ordregivende myndigheder en større skønsbeføjelse og derved kunne indvirke negativt på målet om at forebygge svig og korruption. På samme måde vil det ikke være let at forlige målet om en mere udbredt brug af fælles indkøb, som hovedsagelig skal give de ordregivende myndigheder mulighed for at spare den tid og de omkostninger, der er forbundet med at skulle tilrettelæge flere forskellige udbud, med den foreslåede foranstaltning med at opdele udbud i mange forskellige partier for at lette små og mellemstore virksomheders adgang til at deltage i offentlige indkøb.

| 4. | De lovbestemmelser, som skal følges for at opfylde et af de fastsatte mål, kan indvirke negativt på opfyldelsen af nogle af de andre mål. Retten understreger i den forbindelse, at det ikke er nok at opgøre de risici, der er forbundet med indførelsen af en ny lovbestemmelse, og identificere midler, der kan mindske dem. Det skal også vurderes, hvor alvorlige risiciene er, og hvor sandsynligt det er, at de vil komme til udtryk, og hvis de midler, der skal mindske risiciene, er ude af proportion, skal der søges efter alternative løsninger. |
| --- | --- |

4.

De lovbestemmelser, som skal følges for at opfylde et af de fastsatte mål, kan indvirke negativt på opfyldelsen af nogle af de andre mål. Retten understreger i den forbindelse, at det ikke er nok at opgøre de risici, der er forbundet med indførelsen af en ny lovbestemmelse, og identificere midler, der kan mindske dem. Det skal også vurderes, hvor alvorlige risiciene er, og hvor sandsynligt det er, at de vil komme til udtryk, og hvis de midler, der skal mindske risiciene, er ude af proportion, skal der søges efter alternative løsninger.

| 5. | Det er ikke Rettens opgave at sætte spørgsmålstegn ved de politiske målsætninger, som Kommissionen ønsker at få opfyldt gennem den indledte reformproces. Retten skal imidlertid minde om, at, lige meget hvilke mål der opstilles, så bør de ikke berøre de grundlæggende regler for offentlige indkøb, som er overholdelse af principperne om ikke-forskelsbehandling, ligebehandling og klarhed og åbenhed samt princippet om at sikre, at de ordregivende myndigheder og skatteyderne opnår de bedst mulige resultater af de offentlige indkøbsprocedurer med den lavest mulige investering i form af tid og offentlige midler. I den forbindelse tillægger Retten det stor værdi, at målet om juridisk sikkerhed opfyldes, hvilket forudsætter, at reglerne for offentlige indkøb er stabile. Den mener derfor, at begrundelsen for at indføre eventuelle reformer altid skal være, at der er tale om tvingende behov. |
| --- | --- |

5.

Det er ikke Rettens opgave at sætte spørgsmålstegn ved de politiske målsætninger, som Kommissionen ønsker at få opfyldt gennem den indledte reformproces. Retten skal imidlertid minde om, at, lige meget hvilke mål der opstilles, så bør de ikke berøre de grundlæggende regler for offentlige indkøb, som er overholdelse af principperne om ikke-forskelsbehandling, ligebehandling og klarhed og åbenhed samt princippet om at sikre, at de ordregivende myndigheder og skatteyderne opnår de bedst mulige resultater af de offentlige indkøbsprocedurer med den lavest mulige investering i form af tid og offentlige midler. I den forbindelse tillægger Retten det stor værdi, at målet om juridisk sikkerhed opfyldes, hvilket forudsætter, at reglerne for offentlige indkøb er stabile. Den mener derfor, at begrundelsen for at indføre eventuelle reformer altid skal være, at der er tale om tvingende behov.

| 6. | Selv om det ikke ligger i Rettens mandat at udtale sig om, i hvilken udstrækning de offentlige indkøbsprocedurer bør anvendes til i højere grad at støtte andre politikker og samfundsmæssige mål (som for eksempel miljøbeskyttelse, energieffektivitet og bekæmpelse af klimaændringer, styrkelse af innovation og fremme af social inddragelse), mener den, at det kan øge omkostningerne og gøre reglerne mere komplicerede, hvis der indføres flere betingelser for, hvornår en offentlig indkøbsprocedure er lovlig, og at der derved vil opstå yderligere risiko med hensyn til omkostningseffektivitet og regeloverholdelse. Retten bemærker endvidere, at de nuværende regler, som også omfatter begrebet »det økonomisk mest fordelagtige tilbud«, giver en vis frihed til at tilpasse kvalitative langsigtede elementer (som livstidscyklus og driftsudgifter), som kan avendes til at indskrænke priskriteriets anvendelsesområde, selv om beslutningerne fortsat skal baseres på forholdet mellem pris og kvalitet. |
| --- | --- |

6.

Selv om det ikke ligger i Rettens mandat at udtale sig om, i hvilken udstrækning de offentlige indkøbsprocedurer bør anvendes til i højere grad at støtte andre politikker og samfundsmæssige mål (som for eksempel miljøbeskyttelse, energieffektivitet og bekæmpelse af klimaændringer, styrkelse af innovation og fremme af social inddragelse), mener den, at det kan øge omkostningerne og gøre reglerne mere komplicerede, hvis der indføres flere betingelser for, hvornår en offentlig indkøbsprocedure er lovlig, og at der derved vil opstå yderligere risiko med hensyn til omkostningseffektivitet og regeloverholdelse. Retten bemærker endvidere, at de nuværende regler, som også omfatter begrebet »det økonomisk mest fordelagtige tilbud«, giver en vis frihed til at tilpasse kvalitative langsigtede elementer (som livstidscyklus og driftsudgifter), som kan avendes til at indskrænke priskriteriets anvendelsesområde, selv om beslutningerne fortsat skal baseres på forholdet mellem pris og kvalitet.

| 7. | Retten forstår godt, at der må rettes særlig opmærksomhed på at give små og mellemstore virksomheder adgang til offentlige udbud. Den har bemærket disses generelt lave deltagelse i udbud og den begrænsede dækning i Europa. Utilstrækkelig adgang til information udgør sammen med administrationsomkostninger en væsentlig hindring for, at de reelt kan deltage. Uddannelseskurser og information eller regionale helpdeske vil kunne fremme mellemstore virksomheders deltagelse. Men Retten kan ikke gå ind for, at en tilslagsmodtager tvinges til at give en del af hovedkontrakten i underentreprise, eftersom de juridiske og praktiske problemer forbundet med sådanne bestemmelser vil være større end de fordele, de medfører. |
| --- | --- |

7.

Retten forstår godt, at der må rettes særlig opmærksomhed på at give små og mellemstore virksomheder adgang til offentlige udbud. Den har bemærket disses generelt lave deltagelse i udbud og den begrænsede dækning i Europa. Utilstrækkelig adgang til information udgør sammen med administrationsomkostninger en væsentlig hindring for, at de reelt kan deltage. Uddannelseskurser og information eller regionale helpdeske vil kunne fremme mellemstore virksomheders deltagelse. Men Retten kan ikke gå ind for, at en tilslagsmodtager tvinges til at give en del af hovedkontrakten i underentreprise, eftersom de juridiske og praktiske problemer forbundet med sådanne bestemmelser vil være større end de fordele, de medfører.

Afklare retsgrundlaget og lette den administrative byrde

| 8. | Retten mener, at det er nødvendigt at definere en række idéer og grundlæggende begreber klarere for at forbedre den juridiske sikkerhed for de ordregivende myndigheder og virksomhederne. Reglerne kan ikke kun forenkles, men også tydeliggøres med et mere fuldstændigt og detaljeret retsgrundlag. |
| --- | --- |

8.

Retten mener, at det er nødvendigt at definere en række idéer og grundlæggende begreber klarere for at forbedre den juridiske sikkerhed for de ordregivende myndigheder og virksomhederne. Reglerne kan ikke kun forenkles, men også tydeliggøres med et mere fuldstændigt og detaljeret retsgrundlag.

| 9. | Retten mener, at det nye retsgrundlag bør indeholde »regler«, som kommer fra EU’s retspraksis, og mange af forslagene i grønbogen er da også afledt af retspraksis ved EU-Domstolen. Retten har den holdning, at de ordregivende myndigheder har brug for nøjagtig vejledning baseret på regler, som alle nemt kan forstå. Der er dog behov for en del analyse, som den Kommissionen udfører, før der i lovgivningen indarbejdes nye »regler« for offentlige indkøb, som er afledt af retspraksis ved Domstolen. |
| --- | --- |

9.

Retten mener, at det nye retsgrundlag bør indeholde »regler«, som kommer fra EU’s retspraksis, og mange af forslagene i grønbogen er da også afledt af retspraksis ved EU-Domstolen. Retten har den holdning, at de ordregivende myndigheder har brug for nøjagtig vejledning baseret på regler, som alle nemt kan forstå. Der er dog behov for en del analyse, som den Kommissionen udfører, før der i lovgivningen indarbejdes nye »regler« for offentlige indkøb, som er afledt af retspraksis ved Domstolen.

| 10. | Retten mener, at de nugældende direktivers anvendelsesområde indvirker på retssikkerheden for alle parter, særlig når private virksomheder modtager offentlige tilskud. Den mener, at det i de fremtidige regler for EU’s indkøb er vigtigt at få afklaret, hvor de finder anvendelse, og at undgå, at sondringen mellem offentlige indkøb og tilskud udviskes. På samme måde ville det være en god idé at få afklaret definitionen af dem, som er underlagt reglerne for offentlige indkøb, samt omfanget og kriterierne for samarbejde mellem offentlige organisationer. Hertil kommer, at sondringer i lovgivningen (f.eks. mellem bygge- og anlægskontrakter og vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter), begrænsninger (A- og B-tjenesteydelser) eller udelukkelser vil kunne tages op til fornyet overvejelse, hvis man finder, de er unødvendige. |
| --- | --- |

10.

Retten mener, at de nugældende direktivers anvendelsesområde indvirker på retssikkerheden for alle parter, særlig når private virksomheder modtager offentlige tilskud. Den mener, at det i de fremtidige regler for EU’s indkøb er vigtigt at få afklaret, hvor de finder anvendelse, og at undgå, at sondringen mellem offentlige indkøb og tilskud udviskes. På samme måde ville det være en god idé at få afklaret definitionen af dem, som er underlagt reglerne for offentlige indkøb, samt omfanget og kriterierne for samarbejde mellem offentlige organisationer. Hertil kommer, at sondringer i lovgivningen (f.eks. mellem bygge- og anlægskontrakter og vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter), begrænsninger (A- og B-tjenesteydelser) eller udelukkelser vil kunne tages op til fornyet overvejelse, hvis man finder, de er unødvendige.

| 11. | Retten mener, at udvalget af proceduremæssige muligheder i direktiverne generelt set er tilfredsstillende. Det er vigtigt at undgå procedurer, som kan føre til forskelsbehandling og mindre klarhed og åbenhed, eller som vil kunne underminere princippet om loyal og effektiv konkurrence. I den henseende vil hasteprocedurer samt en eventuel generaliseret anvendelse af udbud med forhandling klart være forbundet med stor risiko, som det vil kunne kræve en uforholdsmæssig stor indsats at kontrollere. På den anden side er det vigtigt at tage forsyningsstrukturen og de særlige forhold, der kendetegner markedet, i betragtning, når man vælger udbudsprocedure. Det kan måske derfor være uhensigtsmæssigt at følge en åben procedure, når konkurrencen af forskellige årsager de facto er reduceret (tekniske specifikationer, eksklusivrettigheder, nødvendige aftaler, strukturen af markeder for specifikke varer, den lokale markedssituation mv.). |
| --- | --- |

11.

Retten mener, at udvalget af proceduremæssige muligheder i direktiverne generelt set er tilfredsstillende. Det er vigtigt at undgå procedurer, som kan føre til forskelsbehandling og mindre klarhed og åbenhed, eller som vil kunne underminere princippet om loyal og effektiv konkurrence. I den henseende vil hasteprocedurer samt en eventuel generaliseret anvendelse af udbud med forhandling klart være forbundet med stor risiko, som det vil kunne kræve en uforholdsmæssig stor indsats at kontrollere. På den anden side er det vigtigt at tage forsyningsstrukturen og de særlige forhold, der kendetegner markedet, i betragtning, når man vælger udbudsprocedure. Det kan måske derfor være uhensigtsmæssigt at følge en åben procedure, når konkurrencen af forskellige årsager de facto er reduceret (tekniske specifikationer, eksklusivrettigheder, nødvendige aftaler, strukturen af markeder for specifikke varer, den lokale markedssituation mv.).

| 12. | Det er Rettens opfattelse, at grønbogen med rette peger på en række punkter, hvor der er huller i retsgrundlaget, og som vil kunne udgøre en risiko for retssikkerheden, særlig under kontraktens udførelse. Retten mener, at der bør indføres nærmere bestemmelser i EU-retsgrundlaget baseret på retspraksis ved Domstolen for at regulere de tilfælde, hvor der foretages »omfattende ændringer« af en gældende kontrakt samt ændringer vedrørende kontrahenten og ophævelse af kontrakter. I sådanne tilfælde, hvor der skal afholdes en ny udbudsprocedure, er der imidlertid intet, der kan begrunde, at den vil kunne være mere fleksibel. Indkøbsreglerne bør også give de ordregivende myndigheder lov til i en vis grad at begrænse muligheden for underentreprise for at undgå juridiske og praktiske vanskeligheder, som kan opstå, når en stor del af eller hele kontrakten udføres af underentreprenører. |
| --- | --- |

12.

Det er Rettens opfattelse, at grønbogen med rette peger på en række punkter, hvor der er huller i retsgrundlaget, og som vil kunne udgøre en risiko for retssikkerheden, særlig under kontraktens udførelse. Retten mener, at der bør indføres nærmere bestemmelser i EU-retsgrundlaget baseret på retspraksis ved Domstolen for at regulere de tilfælde, hvor der foretages »omfattende ændringer« af en gældende kontrakt samt ændringer vedrørende kontrahenten og ophævelse af kontrakter. I sådanne tilfælde, hvor der skal afholdes en ny udbudsprocedure, er der imidlertid intet, der kan begrunde, at den vil kunne være mere fleksibel. Indkøbsreglerne bør også give de ordregivende myndigheder lov til i en vis grad at begrænse muligheden for underentreprise for at undgå juridiske og praktiske vanskeligheder, som kan opstå, når en stor del af eller hele kontrakten udføres af underentreprenører.

| 13. | Retten mener, at en lettelse af den administrative byrde ved hjælp af foranstaltninger som f.eks., at det kun er ansøgere, som er kommet på listen, der indsender dokumentation, som kontrolleres, egenerklæringer (på de bydendes egen risiko) eller et forholdsmæssigt krav til dokumentation for økonomisk formåen vil kunne være til fordel både for de erhvervsdrivende (særlig små og mellemstore virksomheder) og for de ordregivende myndigheder. Andre foranstaltninger med henblik på at reducere de administrative byrder og mere effektivt imødekomme de ordregivende myndigheders behov kunne være anvendelse af forenklede indkøbsprocedurer til den laveste pris for de såkaldte »handelsvarer eller tjenester«, mere fleksibilitet, når udvælgelses- og tildelingskriterierne gennemgås og — især for små ordregivende myndigheder — fremme af procedurer, der allerede er til rådighed (indkøbscentraler, rammeaftaler), eller udvikling af mere fleksible redskaber som f.eks. udbud med forhandling knyttet til et benchmark, når værdien ligger under en bestemt beløbsgrænse. Men hvis procedurerne bliver for fleksible, opstår der risici for misbrug og forskelsbehandling. |
| --- | --- |

13.

Retten mener, at en lettelse af den administrative byrde ved hjælp af foranstaltninger som f.eks., at det kun er ansøgere, som er kommet på listen, der indsender dokumentation, som kontrolleres, egenerklæringer (på de bydendes egen risiko) eller et forholdsmæssigt krav til dokumentation for økonomisk formåen vil kunne være til fordel både for de erhvervsdrivende (særlig små og mellemstore virksomheder) og for de ordregivende myndigheder. Andre foranstaltninger med henblik på at reducere de administrative byrder og mere effektivt imødekomme de ordregivende myndigheders behov kunne være anvendelse af forenklede indkøbsprocedurer til den laveste pris for de såkaldte »handelsvarer eller tjenester«, mere fleksibilitet, når udvælgelses- og tildelingskriterierne gennemgås og — især for små ordregivende myndigheder — fremme af procedurer, der allerede er til rådighed (indkøbscentraler, rammeaftaler), eller udvikling af mere fleksible redskaber som f.eks. udbud med forhandling knyttet til et benchmark, når værdien ligger under en bestemt beløbsgrænse. Men hvis procedurerne bliver for fleksible, opstår der risici for misbrug og forskelsbehandling.

| 14. | Med hensyn til procedurernes integritet er Retten udmærket klar over, at offentlige indkøb er et risikofyldt område, hvor uforsvarlig adfærd og praksis, som for eksempel interessekonflikter, favorisering, svig og korruption kan opstå på alle stadier, hindre en loyal konkurrence og afholde virksomheder fra at byde. For at mindske disse risici er det nødvendigt med en fælles indsats både fra EU og på nationalt niveau. En afklaring på EU-niveau af en række definitioner (som »interessekonflikt«, »en «alvorlig fejl» i forbindelse med udøvelsen af vedkommendes erhverv«) og indførelse af foranstaltninger, som kan forebygge, opdage og forhindre uhensigtsmæssig praksis (uddannelse, egenerklæringer, adfærdskodekser, automatiske sanktioner, beskyttelse af angivere og udveksling af oplysninger om udelukkelse af »underlødige« tilbudsgivere mellem medlemsstaterne mv.) vil kunne være et vigtigt bidrag til at skabe mere lige vilkår inden for offentlige indkøb overalt i Europa. |
| --- | --- |

14.

Med hensyn til procedurernes integritet er Retten udmærket klar over, at offentlige indkøb er et risikofyldt område, hvor uforsvarlig adfærd og praksis, som for eksempel interessekonflikter, favorisering, svig og korruption kan opstå på alle stadier, hindre en loyal konkurrence og afholde virksomheder fra at byde. For at mindske disse risici er det nødvendigt med en fælles indsats både fra EU og på nationalt niveau. En afklaring på EU-niveau af en række definitioner (som »interessekonflikt«, »en «alvorlig fejl» i forbindelse med udøvelsen af vedkommendes erhverv«) og indførelse af foranstaltninger, som kan forebygge, opdage og forhindre uhensigtsmæssig praksis (uddannelse, egenerklæringer, adfærdskodekser, automatiske sanktioner, beskyttelse af angivere og udveksling af oplysninger om udelukkelse af »underlødige« tilbudsgivere mellem medlemsstaterne mv.) vil kunne være et vigtigt bidrag til at skabe mere lige vilkår inden for offentlige indkøb overalt i Europa.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 26. maj 2011.

På Revisionsrettens vegne

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

---

(1)  KOM(2011) 15 endelig af 27. januar 2011.

1

(2)  KOM(2010) 2020 endelig af 3. marts 2010 og Rådets konklusioner af 17. juni 2010, del I.

2

(3)  Der er bl.a. tale om følgende: manglende overholdelse af kravet om en passende grad af offentlighed og gennemsigtighed; tildeling af kontrakter uden konkurrence, uden at der er tale om påtrængende hastetilfælde; anvendelse af uretmæssige udvælgelses- eller tildelingskriterier; brud på princippet om ligebehandling (ved at forhandle med en af de bydende under tildelingsproceduren); underhåndsaftaler om supplerende arbejder eller ydelser, som går ud over de grænser, der er fastsat i direktiverne.

3

---