# Eiropas Savienības C 247/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.247.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 247 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 25. augusts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.247.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 247

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 25. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 247/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2011/C 247/02 | EBTA Uzraudzības iestādes informatīvs paziņojums, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā 16. panta 4. punktu – Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikšana attiecībā uz regulāriem gaisa pārvadājumiem Norvēģijā | 2 |
| 2011/C 247/03 | EBTA Uzraudzības iestādes informatīvs paziņojums, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā 17. panta 5. punktu – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāru gaisa pārvadājumu nodrošināšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām Norvēģijā | 3 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 247/01

Euro maiņas kurss

1

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2011/C 247/02

EBTA Uzraudzības iestādes informatīvs paziņojums, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā 16. panta 4. punktu – Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikšana attiecībā uz regulāriem gaisa pārvadājumiem Norvēģijā

2

2011/C 247/03

EBTA Uzraudzības iestādes informatīvs paziņojums, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā 17. panta 5. punktu – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāru gaisa pārvadājumu nodrošināšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām Norvēģijā

3

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 247/04 | Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads) – Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | 4 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 247/05 | Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu termiņa beigām | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 247/06 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 11 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2011/C 247/04

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads) – Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

4

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 247/05

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu termiņa beigām

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2011/C 247/06

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

11

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 24. augusts

2011/C 247/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4433 |
| JPY | Japānas jena | 110,51 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4499 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87710 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1234 |
| CHF | Šveices franks | 1,1403 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8425 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,488 |
| HUF | Ungārijas forints | 272,05 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1566 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2570 |
| TRY | Turcijas lira | 2,5665 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3767 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4266 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,2517 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7403 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7400 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 562,05 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,4087 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2205 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4653 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 351,89 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2945 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,186 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,7525 |
| THB | Taizemes bāts | 43,198 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,3132 |
| MXN | Meksikas peso | 17,9411 |
| INR | Indijas rūpija | 66,3990 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4433

JPY

Japānas jena

110,51

DKK

Dānijas krona

7,4499

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87710

SEK

Zviedrijas krona

9,1234

CHF

Šveices franks

1,1403

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8425

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,488

HUF

Ungārijas forints

272,05

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

4,1566

RON

Rumānijas leja

4,2570

TRY

Turcijas lira

2,5665

AUD

Austrālijas dolārs

1,3767

CAD

Kanādas dolārs

1,4266

HKD

Hongkongas dolārs

11,2517

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7403

SGD

Singapūras dolārs

1,7400

KRW

Dienvidkorejas vona

1 562,05

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,4087

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2205

HRK

Horvātijas kuna

7,4653

IDR

Indonēzijas rūpija

12 351,89

MYR

Malaizijas ringits

4,2945

PHP

Filipīnu peso

61,186

RUB

Krievijas rublis

41,7525

THB

Taizemes bāts

43,198

BRL

Brazīlijas reāls

2,3132

MXN

Meksikas peso

17,9411

INR

Indijas rūpija

66,3990

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 25.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/2

---

EBTA Uzraudzības iestādes informatīvs paziņojums, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā 16. panta 4. punktu

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikšana attiecībā uz regulāriem gaisa pārvadājumiem Norvēģijā

2011/C 247/02

| Dalībvalsts | Norvēģija |
| --- | --- |
| Attiecīgie maršruti | 1. | Lakselv–Tromsø (turp un atpakaļ) |

Dalībvalsts

Norvēģija

Attiecīgie maršruti

1.

Lakselv–Tromsø (turp un atpakaļ)

| 2. | Andenes–Bodø (turp un atpakaļ), Andenes–Tromsø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø (turp un atpakaļ), Andenes–Tromsø (turp un atpakaļ)

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø (turp un atpakaļ)

| 4. | Svolvær–Bodø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø (turp un atpakaļ)

| 5. | Leknes–Bodø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø (turp un atpakaļ)

| 6. | Røst–Bodø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø (turp un atpakaļ)

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø (turp un atpakaļ)

| 8. | Brønnøysund–Bodø (turp un atpakaļ), Brønnøysund–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø (turp un atpakaļ), Brønnøysund–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 9. | Sandnessjøen–Bodø (turp un atpakaļ), Sandnessjøen–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø (turp un atpakaļ), Sandnessjøen–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 10. | Mo i Rana–Bodø (turp un atpakaļ), Mo i Rana–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø (turp un atpakaļ), Mo i Rana–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 11. | Mosjøen–Bodø (turp un atpakaļ), Mosjøen–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø (turp un atpakaļ), Mosjøen–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 12. | Namsos–Tronheima (turp un atpakaļ), Rørvik–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

12.

Namsos–Tronheima (turp un atpakaļ), Rørvik–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 13. | Florø–Oslo (turp un atpakaļ), Florø–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo (turp un atpakaļ), Florø–Bergena (turp un atpakaļ)

| 14. | Førde–Oslo (turp un atpakaļ), Førde–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo (turp un atpakaļ), Førde–Bergena (turp un atpakaļ)

| 15. | Sogndal–Oslo (turp un atpakaļ), Sogndal–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo (turp un atpakaļ), Sogndal–Bergena (turp un atpakaļ)

| 16. | Sandane–Oslo (turp un atpakaļ), Sandane–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo (turp un atpakaļ), Sandane–Bergena (turp un atpakaļ)

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo (turp un atpakaļ), Ørsta-Volda–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo (turp un atpakaļ), Ørsta-Volda–Bergena (turp un atpakaļ)

| 18. | Fagernes–Oslo (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo (turp un atpakaļ)

| 19. | Røros–Oslo (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo (turp un atpakaļ)

Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības

2012. gada 1. aprīlis

Adrese, kurā var saņemt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Fakss +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Fakss +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 25.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/3

---

EBTA Uzraudzības iestādes informatīvs paziņojums, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā 17. panta 5. punktu

Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāru gaisa pārvadājumu nodrošināšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām Norvēģijā

2011/C 247/03

| Dalībvalsts | Norvēģija |
| --- | --- |
| Attiecīgie maršruti | 1. | Lakselv–Tromsø (turp un atpakaļ) |

Dalībvalsts

Norvēģija

Attiecīgie maršruti

1.

Lakselv–Tromsø (turp un atpakaļ)

| 2. | Andenes–Bodø (turp un atpakaļ), Andenes–Tromsø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø (turp un atpakaļ), Andenes–Tromsø (turp un atpakaļ)

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø (turp un atpakaļ)

| 4. | Svolvær–Bodø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø (turp un atpakaļ)

| 5. | Leknes–Bodø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø (turp un atpakaļ)

| 6. | Røst–Bodø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø (turp un atpakaļ)

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø (turp un atpakaļ)

| 8. | Brønnøysund–Bodø (turp un atpakaļ), Brønnøysund–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø (turp un atpakaļ), Brønnøysund–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 9. | Sandnessjøen–Bodø (turp un atpakaļ), Sandnessjøen–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø (turp un atpakaļ), Sandnessjøen–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 10. | Mo i Rana–Bodø (turp un atpakaļ), Mo i Rana–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø (turp un atpakaļ), Mo i Rana–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 11. | Mosjøen–Bodø (turp un atpakaļ), Mosjøen–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø (turp un atpakaļ), Mosjøen–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 12. | Namsos–Tronheima (turp un atpakaļ), Rørvik–Tronheima (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

12.

Namsos–Tronheima (turp un atpakaļ), Rørvik–Tronheima (turp un atpakaļ)

| 13. | Florø–Oslo (turp un atpakaļ), Florø–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo (turp un atpakaļ), Florø–Bergena (turp un atpakaļ)

| 14. | Førde–Oslo (turp un atpakaļ), Førde–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo (turp un atpakaļ), Førde–Bergena (turp un atpakaļ)

| 15. | Sogndal–Oslo (turp un atpakaļ), Sogndal–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo (turp un atpakaļ), Sogndal–Bergena (turp un atpakaļ)

| 16. | Sandane–Oslo (turp un atpakaļ), Sandane–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo (turp un atpakaļ), Sandane–Bergena (turp un atpakaļ)

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo (turp un atpakaļ), Ørsta-Volda–Bergena (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo (turp un atpakaļ), Ørsta-Volda–Bergena (turp un atpakaļ)

| 18. | Fagernes–Oslo (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo (turp un atpakaļ)

| 19. | Røros–Oslo (turp un atpakaļ) |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo (turp un atpakaļ)

Līgumu darbības termiņš

1.–12. maršrutam: 2012. gada 1. aprīlis–2017. gada 31. marts;

13.–19. maršrutam: 2012. gada 1. aprīlis–2016. gada 31. marts

Pieteikumu iesniegšanas termiņš

2011. gada 25. oktobris

Adrese, kurā var saņemt uzaicinājuma piedalīties konkursā tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tālr. +47 22248353 |
| Fakss +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tālr. +47 22248353

Fakss +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 25.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/4

---

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads)

Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

2011/C 247/04

IEVADS

Šis aicinājums iesniegt priekšlikumus ir pamatots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1855/2006/EK (2006. gada 12. decembris), ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.–2013.) (1), turpmāk tekstā saukta par “Programmu”. Sīki izklāstīti šī aicinājuma iesniegt priekšlikumus nosacījumi ir pieejami Programmas (2007.–2013. gadam) rokasgrāmatā, kas publicēta Europa tīmekļa vietnē (skatīt VIII punktu). Programmas rokasgrāmata ir neatņemama šī aicinājuma iesniegt priekšlikumus daļa.

I.   Mērķi

Programma ir izveidota, lai uzlabotu kopējo kultūras telpu Eiropas iedzīvotājiem, kas balstīta uz kopējo kultūras mantojumu, attīstot sadarbību kultūras jomā starp kultūras pakalpojumu sniedzējiem valstīs, kas līdzdarbojas šajā Programmā (2), ar mērķi sekmēt Eiropas pilsonības izvirzīšanu priekšplānā.

Programma ir paredzēta trīs noteiktu mērķu sasniegšanai:

| — | sekmēt kultūras nozarē strādājošo cilvēku starptautisko mobilitāti, |
| --- | --- |

—

sekmēt kultūras nozarē strādājošo cilvēku starptautisko mobilitāti,

| — | atbalstīt kultūras un mākslas darbu un produktu starptautisko apgrozību, |
| --- | --- |

—

atbalstīt kultūras un mākslas darbu un produktu starptautisko apgrozību,

| — | sekmēt starpkultūru dialogu. |
| --- | --- |

—

sekmēt starpkultūru dialogu.

Programmas pieeja ir elastīga un starpnozaru, kā arī uzmanība tajā vērsta uz to prasību izpildi, kuras sabiedriskās apspriešanas gaitā (kas vainagojās ar šīs Programmas izstrādi) pauduši kultūras pakalpojumu sniedzēji.

II.   Daļas

Šis aicinājums attiecas uz šādām Programmas daļām:

1.   Kultūras sadarbības projektu atbalsts (1.1., 1.2.1., un 1.3.5. daļa)

Kultūras iestādes saņem atbalstu projektiem, kas paredzēti pārrobežu sadarbības attīstībai un kultūras un mākslas pasākumu radīšanai un īstenošanai.

Šī daļa ir paredzēta, lai palīdzētu dažādu valstu organizācijām, piemēram, teātriem, muzejiem, profesionālām apvienībām, pētniecības centriem, universitātēm, kultūras iestādēm un valsts iestādēm, kuras piedalās Programmā, sadarboties, lai dažādas nozares var strādāt kopā un paplašināt savu pārrobežu sadarbību kultūras un mākslas jomā.

Šī daļa ir sadalīta šādās trijās, turpmāk izklāstītās kategorijās.

1.1. daļa.   Daudzgadu sadarbības projekti (ilgst no trīs līdz pieciem gadiem)

Pirmā kategorija ir paredzēta daudzgadīgu starptautisku kultūras saišu izveidošanas veicināšanai, lai iedrošinātu vismaz sešus kultūras pakalpojumu sniedzējus no vismaz sešām piemērotajām valstīm sadarboties un strādāt nozarēs un starp tām, lai izstrādātu kopīgus kultūras pasākumus trīs līdz piecu gadu garumā. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 200 000 līdz EUR 500 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem. Finansējums ir domāts, lai palīdzētu izveidot vai paplašināt projekta ģeogrāfiskās robežas, kā arī, lai tas būtu ilgtspējīgs projekts arī pēc finansējuma perioda beigām.

1.2.1. daļa.   Sadarbības projekti (ilgst līdz 24 mēnešiem)

Otrā kategorija attiecas uz darbībām, kurās piedalās vismaz trīs kultūras pakalpojumu sniedzēji, kas sadarbojas nozaru un starpnozaru jomā, no vismaz trīs piemērotajām valstīm divu gadu laikā. Īpaša uzmanība pievērsta darbībām, kas paredzētas ilgtermiņa sadarbības veidu izpētei. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 50 000 līdz EUR 200 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

1.3.5. daļa.   Sadarbības projekti ar trešajām valstīm (ilgst līdz 24 mēnešiem)

Trešā kategorija ir domāta, lai atbalstītu tos sadarbības projektus kultūras jomā, kas paredzēti kultūras vērtību apmaiņai starp valstīm, kas piedalās Programmā un trešajām valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas asociāciju vai sadarbības nolīgumus, ja sadarbības nolīgumos ir ietvertas klauzulas par kultūras jomu. Katru gadu viena vai vairākas trešās valstis tiek izraudzītas attiecīgam gadam. Katru gadu konkrētā(-s) valsts(-is) savlaicīgi, pirms pieteikuma iesniegšanas termiņa, tiek norādīta(-s) programmas tīmekļa vietnē (skatīt 7. punktu).

Darbībai jārada konkrēta starptautiska sadarbības dimensija. Sadarbības projektos jāsadarbojas vismaz trim kultūras pakalpojumu sniedzējiem no vismaz trim programmas dalībvalstīm, jānotiek sadarbībai kultūras jomā ar vismaz vienu organizāciju no izvēlētās trešās valsts un tajos jābūt paredzētiem kultūras pasākumiem, kuri notiek izraudzītajā trešajā valstī. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 50 000 līdz EUR 200 000, bet Eiropas Savienības finanšu atbalsta griesti ir 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

2.   Literāro tulkojumu projekti (ilgst līdz 24 mēnešiem) (skatīt 1.2.2. punktu)

Trešā kategorija attiecas uz atbalstu tulkošanas projektiem. ES atbalsts literārajai tulkošanai ir paredzēts, lai uzlabotu zināšanas par pārējo eiropiešu literatūru un literāro mantojumu, veicinot literāro darbu apgrozību valstu starpā. Izdevniecības var saņemt dotācijas daiļliteratūras tulkošanai un publicēšanai no vienas Eiropas valodas otrā Eiropas valodā. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 2 000 līdz EUR 60 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

3.   Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem (projektiem, kas ilgst līdz 12 mēnešiem) (skatīt 1.3.6. daļu)

Šīs daļas mērķis ir atbalstīt Eiropas kultūras festivālus un veicināt vispārējo programmas mērķu sasniegšanu (t. i., profesionāļu mobilitāte, darbu aprite un starpkultūru dialogs).

Dotācija nevar būt lielāka par EUR 100 000, kas veido ne vairāk kā 60 % attaisnoto izmaksu. Atbalstu var piešķirt vienam festivāla ciklam vai trim cikliem.

4.   Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā (2. daļa) (darbības dotācija 12 mēnešiem)

Kultūras organizācijas, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā vai vēlas to darīt, var saņemt dotācijas savām kārtējām izmaksām. Šī daļa ir paredzēta tām organizācijām, kuras sekmē vienotas kultūras pieredzes izjūtu ar patiesu Eiropas dimensiju.

Saskaņā ar šo daļu piešķirtās dotācijas ir atbalsts labumsaņēmējas organizācijas pastāvīgas darbības radītām kārtējām izmaksām. Tas pamatīgi atšķiras no jebkurām citām dotācijām, kuras var tikt piešķirtas saskaņā ar citām šīs Programmas daļām.

Saskaņā ar šo daļu piemērotas ir trīs organizāciju kategorijas:

| a) | vēstnieki, |
| --- | --- |

a)

vēstnieki,

| b) | atbalsta un aizsardzības tīkliem, |
| --- | --- |

b)

atbalsta un aizsardzības tīkliem,

| c) | strukturētā dialoga platformas. |
| --- | --- |

c)

strukturētā dialoga platformas.

Ir pieejami maksimāli pieļaujamie finanšu līdzekļi (atkarībā no kategorijas, uz kuru iesniegts pieteikums), bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 80 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

5.   Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē (ilgst līdz 24 mēnešiem) (skatīt 3.2. daļu)

Šī kategorija ir paredzēta, lai atbalstītu tādu privāto un valsts organizāciju sadarbības projektus (piemēram, valsts, reģionālo vai vietējo iestāžu kultūras struktūrvienību, kultūras nodibinājumu un fondu, universitāšu struktūrvienību, kas specializējušās kultūras jautājumos, profesionāļu organizāciju un tīklu), kurām ir tieša un praktiska pieredze kultūras politikas analīzē, novērtēšanā vai tās ietekmes izvērtēšanā vietējā, reģionālajā, valsts un/vai Eiropas līmenī saistībā ar vienu vai vairākiem no trim Eiropas darba kārtības kultūrai mērķiem (3):

| — | kultūras daudzveidības un starpkultūru dialoga veicināšana, |
| --- | --- |

—

kultūras daudzveidības un starpkultūru dialoga veicināšana,

| — | kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšana saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, |
| --- | --- |

—

kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšana saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai,

| — | kultūras kā Eiropas Savienības ārējo attiecību būtiska elementa veicināšana, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (4). |
| --- | --- |

—

kultūras kā Eiropas Savienības ārējo attiecību būtiska elementa veicināšana, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (4).

Pasākumos ir jāpiedalās vismaz trim organizācijām, kuras ir juridiski izveidotas vismaz trijās Programmas dalībvalstīs.

Dotācija nevar būt lielāka par EUR 120 000, kas veido ne vairāk kā 60 % attaisnoto izmaksu.

III.   Piemērotās darbības un piemērotie pretendenti

Programmai var pieteikties visu kategoriju kultūras pakalpojumu sniedzēji tiktāl, ciktāl tie darbojas kā bezpeļņas organizācijas. Audiovizuālās kultūras nozares un darbības (tostarp filmu festivāli), uz kurām jau attiecas MEDIA programma, nav atbilstīgas saskaņā ar programmu “Kultūra”. Tomēr organizācijas, kuras darbojas galvenokārt audiovizuālajā nozarē un to darbība ir bezpeļņas, ir atbilstīgas saskaņā ar programmas “Kultūra” 2. daļas kategoriju “Tīkli”, jo MEDIA programmā šāds atbalsts nav paredzēts.

Piemērotiem pretendentiem jābūt:

| — | valsts (5) vai privātai organizācijai ar juridisku statusu, kuras galvenā darbības joma ir kultūra (kultūras un radošās nozares), un |
| --- | --- |

—

valsts (5) vai privātai organizācijai ar juridisku statusu, kuras galvenā darbības joma ir kultūra (kultūras un radošās nozares), un

| — | birojam pēc juridiskās adreses ir jābūt reģistrētajam vienā no valstīm, kas piedalās šajā Programmā. |
| --- | --- |

—

birojam pēc juridiskās adreses ir jābūt reģistrētajam vienā no valstīm, kas piedalās šajā Programmā.

Fiziskas personas nav tiesīgas pieteikties uz dotācijām saskaņā ar šo Programmu.

IV.   Piemērotās valstis

Piemērotās valstis saskaņā ar šo Programmu ir:

| — | Eiropas Savienības dalībvalstis (6), |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības dalībvalstis (6),

| — | EEZ valstis (Īslande, Lihtenšteina, Norvēģija) (7), |
| --- | --- |

—

EEZ valstis (Īslande, Lihtenšteina, Norvēģija) (7),

| — | (Horvātija, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Turcija, Serbija un Melnkalne, Bosnija-Hercegovina). |
| --- | --- |

—

(Horvātija, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Turcija, Serbija un Melnkalne, Bosnija-Hercegovina).

Albānija varēs kļūt par tiesīgu valsti, ja tiks noslēgts saprašanās memorands par šīs valsts piedalīšanos Programmā (8).

V.   Piešķiršanas kritēriji

1.1., 1.2.1. un 1.3.5. daļa

| — | Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību,

| — | darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem,

| — | cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni,

| — | partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem, |
| --- | --- |

—

partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus,

| — | cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību), |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību),

| — | starptautiskās sadarbības dimensija (tikai attiecībā uz sadarbības projektiem ar trešajām valstīm, 1.3.5. daļa). |
| --- | --- |

—

starptautiskās sadarbības dimensija (tikai attiecībā uz sadarbības projektiem ar trešajām valstīm, 1.3.5. daļa).

1.2.2. daļa

| — | Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, un darbību saistība ar Programmas mērķiem, |
| --- | --- |

—

Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, un darbību saistība ar Programmas mērķiem,

| — | cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni,

| — | cik lielā mērā ierosināto darbību rezultāti tiks atbilstoši izplatīti un popularizēti. |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ierosināto darbību rezultāti tiks atbilstoši izplatīti un popularizēti.

1.3.6. daļa

| — | Projekta darbību Eiropas pievienotā vērtība un Eiropas dimensija, |
| --- | --- |

—

Projekta darbību Eiropas pievienotā vērtība un Eiropas dimensija,

| — | programmas kvalitāte un novatoriskums, |
| --- | --- |

—

programmas kvalitāte un novatoriskums,

| — | ietekme uz auditoriju, |
| --- | --- |

—

ietekme uz auditoriju,

| — | Eiropas profesionāļu dalība un to paredzētās apmaiņas kvalitāte. |
| --- | --- |

—

Eiropas profesionāļu dalība un to paredzētās apmaiņas kvalitāte.

2. daļa

| — | Cik lielā mērā ar darba programmu un turpmākajām darbībām var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, kā arī piedāvāto darbību Eiropas dimensiju, |
| --- | --- |

—

Cik lielā mērā ar darba programmu un turpmākajām darbībām var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, kā arī piedāvāto darbību Eiropas dimensiju,

| — | darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem,

| — | cik lielā mērā projekta darba programmu un turpmākās darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darba programmu un turpmākās darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni,

| — | cik lielā mērā ar projekta darba programmu un turpmākām darbībām var panākt rezultātus, kas sasniedz pēc iespējas vairāk cilvēku gan tieši, gan netieši, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar projekta darba programmu un turpmākām darbībām var panākt rezultātus, kas sasniedz pēc iespējas vairāk cilvēku gan tieši, gan netieši,

| — | cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var iegūt piemērota līmeņa ilgtspējību (ilgtermiņa rezultāti un sadarbība), kā arī pastiprināt citas iespējamās veicināšanas darbības. |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var iegūt piemērota līmeņa ilgtspējību (ilgtermiņa rezultāti un sadarbība), kā arī pastiprināt citas iespējamās veicināšanas darbības.

3.2. daļa

| — | Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību,

| — | darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem,

| — | cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni,

| — | partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem, |
| --- | --- |

—

partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus,

| — | cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību). |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību).

VI.   Budžets

Programmas kopējais budžets ir EUR 400 miljoni (9) laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam. Kopējās ikgadējās budžeta apropriācijas, tostarp darbībām, kas nav iekļautas Programmas rokasgrāmatā, var svārstīties no apmēram EUR 43 milj. līdz apmēram EUR 58 milj. – atkarībā no gada.

Pēc Komisijas ierosinājuma gada budžeta sadalījumu pa daļām (saskaņā ar turpmāk norādītajām aproksimācijām) apstiprina Programmu komiteja.

Paredzētais budžets 2012. gadā šādām daļām:

| 1.1. daļa. | Daudzgadu sadarbības projekti | EUR 20 600 000 |
| --- | --- | --- |
| 1.2.1. daļa. | Sadarbības projekti | EUR 19 000 000 |
| 1.2.2. daļa. | Literāro tulkojumu projekti | EUR 2 915 371 |
| 1.3.5. daļa. | Sadarbības projekti ar trešajām valstīm | EUR 1 500 000 |
| 1.3.6. daļa. | Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem | EUR 2 700 000 |
| 2. daļa. | Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | EUR 6 100 000 |
| 3.2. daļa. | Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē | EUR 700 000 |

1.1. daļa.

Daudzgadu sadarbības projekti

EUR 20 600 000

1.2.1. daļa.

Sadarbības projekti

EUR 19 000 000

1.2.2. daļa.

Literāro tulkojumu projekti

EUR 2 915 371

1.3.5. daļa.

Sadarbības projekti ar trešajām valstīm

EUR 1 500 000

1.3.6. daļa.

Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem

EUR 2 700 000

2. daļa.

Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

EUR 6 100 000

3.2. daļa.

Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē

EUR 700 000

VII.   Pieteikumu iesniegšanas termiņi

| Daļas | Pieteikumu iesniegšanas termiņš |
| --- | --- |
| 1.1. daļa. | Daudzgadu sadarbības projekti | 2011. gada 5. oktobris |
| 1.2.1. daļa. | Sadarbības projekti | 2011. gada 5. oktobris |
| 1.2.2. daļa. | Literāro tulkojumu projekti | 2012. gada 3. februāris |
| 1.3.5. daļa. | Sadarbības projekti ar trešajām valstīm | 2012. gada 3. maijs |
| 1.3.6. daļa. | Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem | 2011. gada 16. novembris |
| 2. daļa. | Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | 2011. gada 15. septembris |
| 3.2. daļa. | Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē | 2011. gada 5. oktobris |

Daļas

Pieteikumu iesniegšanas termiņš

1.1. daļa.

Daudzgadu sadarbības projekti

2011. gada 5. oktobris

1.2.1. daļa.

Sadarbības projekti

2011. gada 5. oktobris

1.2.2. daļa.

Literāro tulkojumu projekti

2012. gada 3. februāris

1.3.5. daļa.

Sadarbības projekti ar trešajām valstīm

2012. gada 3. maijs

1.3.6. daļa.

Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem

2011. gada 16. novembris

2. daļa.

Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

2011. gada 15. septembris

3.2. daļa.

Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē

2011. gada 5. oktobris

Plānojot pieteikumu iesniegšanu pieteicējiem jāņem vērā, ka gadījumā, ja pieteikumu iesniegšanas termiņš iekrīt nedēļas nogalē vai valsts brīvdienās pieteicēja valstī, termiņš netiek pagarināts.

Pieprasījuma nosūtīšanas noteikumi un adrese ir programmas “Kultūra” rokasgrāmatā, kas atrodama tīmekļa lapās, kā turpmāk izklāstīts VIII iedaļā.

VIII.   Papildu informācija

Sīki izklāstīta informācijas par pieteikšanās nosacījumiem ir pieejama programmas “Kultūra” rokasgrāmatā šādās tīmekļa vietnēs:

| | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.

(2)  Skatīt IV punktu.

(3)  Skatīt Paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos, COM(2007) 242 galīgā redakcija: http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_en.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Par valsts organizāciju tiek uzskatīta jebkura organizācija, kurai kādu daļu no izmaksām pēc likuma sedz centrālā, reģionālā vai vietējā pašvaldība no valsts budžeta. Tas ir, šīs izmaksas tiek finansētas no valsts sektora līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar likumu no nodokļiem, sodiem vai nodevām – bez pieteikšanās procesa, kura rezultātā šīs organizācijas varētu arī nesaņemt finansējumu. Organizācijas, kuru pastāvēšana ir atkarīga no valsts finansējuma un kuras gadu pēc gada saņem dotācijas, bet attiecībā uz kurām ir vismaz teorētiska iespēja, ka attiecīgā gadā tās var nesaņemt finansējumu, tiek uzskatītas par privātām organizācijām.

(6)  27 Eiropas Savienības dalībvalstis: Vācija, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Dānija, Spānija, Igaunija, Somija, Francija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Čehija, Rumānija, Apvienotā Karaliste, Slovākija, Slovēnija un Zviedrija.

(7)  Eiropas Ekonomikas zona.

(8)  Papildinformācija par notikumiem attiecībā uz trešām valstīm tiks paziņota Izpildaģentūras tīmekļa vietnē: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Trešās valstis, kas piedalās programmā, arī veic iemaksas programmas budžetā.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/10

---

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu termiņa beigām

2011/C 247/05

Pēc tam, kad ticis publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (1), pēc kura netika saņemts neviens pienācīgi pamatots pārskatīšanas pieprasījums, Komisija paziņo, ka drīz beigsies turpmāk minētā antidempinga pasākuma termiņš.

Šo paziņojumu publicē saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Termiņš (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Silīcija karbīds | Ķīnas Tautas Republika | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 1264/2006
  (OV L 232, 25.8.2006., 1. lpp.) | 26.8.2011. |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Termiņš (3)

Silīcija karbīds

Ķīnas Tautas Republika

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 1264/2006

(OV L 232, 25.8.2006., 1. lpp.)

26.8.2011.

---

(1)  OV C 19, 20.1.2011., 8. lpp.

(2)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(3)  Pasākumi beidzas šajā slejā minētās dienas pusnaktī.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 25.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/11

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 247/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“LANGRES”

EK Nr.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — |  | Izcelsmes apliecinājums |
| — | | Ražošanas metode |
| — | | Saikne |
| — | | Marķējums |
| — |  | Valsts prasības |
| — |  | Citur (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—

Image

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—



Izcelsmes apliecinājums

—

Image

Ražošanas metode

—

Image

Saikne

—

Image

Marķējums

—



Valsts prasības

—



Citur (precizēt)

2.   Grozījuma(-u) veids:

| — |  | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — | | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—



Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—

Image

Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i):

Pieteikto grozījumu galvenais mērķis ir veikt visus vajadzīgos precizējumus, lai padarītu stingrākus gan piemērojamos nosacījumus piena ražošanai, gan arī nosacījumus produkta iegūšanai.

Šie grozījumi dod iespēju nostiprināt šā produkta saikni ar ražošanas apgabalu un labāk saglabāt produkta īpašības.

3.1.   Specifikācijas 2. punkts:

PRODUKTA APRAKSTS

Produkta aprakstā precizēti daži specifiski “Langres” raksturīgi tehniskie dati.

Siera rituļu mizas un formas ārējais izskats: no vienas puses, apraksts ir padarīts precīzāks un, no otras puses, izmantoti vārdi, lai aprakstītu produktu tādu, kāds tas ir īstenībā, un tā īpašības, kas atklājas kontroles pasākumos un jo īpaši organoleptiskajās pārbaudēs. Veiktie grozījumi nerada nekādas izmaiņas produkta īpašībās.

Par atsauci izmantots veidņu diametrs un ne vairs siera rituļu diametrs: tādējādi var skaidrāk kontrolēt, vai ievērota prasība attiecībā uz rituļu diametru. Tā kā siera rituļu diametrs var nedaudz mainīties atkarībā no nogatavināšanas ilguma un apstākļiem, tika uzskatīts, ka veidņu izmēri ir stabilāks atsauces lielums.

Atcelta atsauce uz siera rituļu augstumu un ieviests cits parametrs – to maksimālā masa: siera rituļu īpašību aprakstīšanai tika uzskatīts par piemērotāku noteikt gan minimālo un maksimālo masu, gan arī minimālo un maksimālo diametru.

Ieviests vidējā lieluma ritulis – vidējais izmērs starp mazo rituli un lielo rituli; tas ļauj patērētājam labāk identificēt dažādo veidu rituļus un tādējādi labāk nodrošina ar nosaukumu “Langres” apzīmētā siera tipiskumu. Mazā rituļa diametra samazināšana ļauj arī labāk atšķirt vidējā lieluma rituli.

3.2.   Specifikācijas 5. punkts:

PRODUKTA PAGATAVOŠANAS METODES APRAKSTS

Piena ražošana

Slaucamo govju ganāmpulks

Tādu šķirņu govju izmantošana, kuras piemērotas mazāk intensīvai ražošanas sistēmai, ļauj labāk izpausties “Langres” siera saiknei ar šā apgabala zemi.

Noteikumi par slaucamo govju iegādi un sieviešu kārtas teļu barošanu izvirzīti ar mērķi, lai nodrošinātu, ka “Langres” siera pagatavošanai izmanto pienu, kas iegūts no dzīvniekiem, kuri pietiekami pielāgojušies vietējās zemes apstākļiem, jo to turēšanā un ēdināšanā laikposmā pirms tie sāk dot pienu tiek ievēroti specifikācijas noteikumi.

Slaucamo govju ganāmpulka ēdināšana

Noteikts, ka ACVN “Langres” siera ražošanai liela daļa barības sagatavojama ražošanas apgabalā (80 %), kas ir augsts dzīvnieku barības pašnodrošinājuma līmenis un viens no galvenajiem kritērijiem saiknes ar vietējo apvidu stiprināšanai. Dabas vides īpašības un lopkopju amata prasme, it sevišķi zālāju kopšanas un izmantošanas ziņā, tādējādi rod izpausmi slaucamo govju barības līdzekļu kvalitātē.

Slaucamo govju ēdināšanas noteikumu kopuma mērķis ir uzturēt “Langres” ražošanas apgabalā zālāju izmantošanas tradīcijas, nodrošinot, no vienas puses, noteiktu minimālo zāles daudzumu barībā, un, no otras puses, saglabājot pļavu zālaugu specifiskās īpašības, nemainot dabiskās floras dažādo sugu sastāvu un nepieļaujot videi neraksturīgu piejaukumu ieviešanos.

Tādējādi produkta saikni ar vietējo zemi stiprina fakts, ka ievērojama daļa dzīvnieku barības tiek nodrošināta ar zālaugiem (obligāta turēšana ganības ne mazāk kā 6 mēnešus gadā, vismaz 20 āru zālāju platības katrai slaucamajai govij un ne mazāk kā 30 % zālaugu ziemas barības devās). Šīs saiknes stiprināšanā nozīme ir arī izlietojamā minerālmēslu daudzuma ierobežošanai, jo tā ļauj saglabāt bioloģisko daudzveidību pļavās, kontrolējot slāpekļa pienesi, jo pārāk liels tā daudzums noved pie augsnes paskābināšanās, tādējādi radot apstākļus, kādos ieviešas mazvērtīgu sugu vai pat derīgajām sugām konkurējošu sugu augi.

Lopbarības krājumu veidošana apjomā, kas atbilst 130 % ziemas sezonas vajadzībām, ir sena prakse, kas reģionā ir plaši izplatīta un reģionam raksturīga specifiska iezīme. Tā ļauj lauksaimniekam īstenot tā mērķus barības līdzekļu autonomijas ziņā, nodrošinot sevi pret neparedzamiem laika apstākļiem, kas pasliktina ražu. Saimniecībām, kuras neatbilst šim kritērijam, paredzēts adaptācijas periods.

Rupjā lopbarība un atļautā koncentrētā lopbarība noteikta attiecīgos atļauto barības līdzekļu sarakstos. Skaidri noteiktas arī šo barības līdzekļu īpašības, kā arī šīs barības krājumu veidošanas, sagatavošanas un izdales kārtība. Visi šie jaunie noteikumi atbilst “Langres” ražošanas reģionā izmantotajai tradicionālajai praksei. Tā jo īpaši nepieļauj tādu barības veidu vai uzglabāšanas metožu izmantošanu, kas varētu negatīvi ietekmēt piena specifiskās īpašības, kuras nosaka tā piemērotību pārstrādei “Langres” sierā.

Šo barības līdzekļu saraksta sagatavošanā ievērota arī obligātā prasība attiecībā uz ražošanas apgabala barības līdzekļu autonomiju, lai nodrošinātu izēdināmās barības izcelsmi un to, ka tā iegūta vietējā apgabalā.

Koncentrētās lopbarības daudzuma ierobežošana turklāt ir arī līdzeklis, kā mazināt ražošanas intensificēšanos un veicināt saiknes saglabāšanu ar vietējo zemi.

Piena pārstrāde sierā

Siera apstrāde un piedevu izmantošana bija reglamentēta vispārējos tiesību aktos. Novērots, ka jauni tehnoloģiski paņēmieni, no kuriem noteikts skaits attiecas uz apstrādi un piedevām, piemēram, mikrofiltrēšana, piena daļēja iebiezināšana vai nogatavināšanas fermentu izmantošana, varēja ietekmēt ar cilmes vietas nosaukumiem apzīmētu sieru īpašības. Dažas fermentu piedevas izrādījušās nesaderīgas ar ACVN apzīmētu ražojumu galveno raksturīgo īpašību saglabāšanu.

Tāpēc ir kļuvis vajadzīgs katra cilmes vietas nosaukuma produkta specifikācijas 5. punktā precīzi aprakstīt pašreizējo praksi attiecībā uz apstrādes vielu un piedevu izmantošanu piena pārstrādē un siera pagatavošanā, lai novērstu to, ka nereglamentēta prakse ietekmē ar cilmes vietas nosaukumiem apzīmētu sieru raksturīgās īpašības.

No otras puses, 1996. gadā specifikācijās tika ieviesti tehniski kritēriji: skābuma pieauguma un sūkalu notecināšanas posma ilgums un temperatūra, apvēršanas nepieļaušana notecināšanas laikā, siera rituļu kopšanas pasākumu biežums nogatavināšanas laikā.

Specifikācijas jaunajā redakcijā noteiktie tehniskie kritēriji darbībām sākot no recekļa veidošanās līdz siera nogatavināšanai ļauj reglamentēt ražošanas procesu un nodrošināt viendabīgumu, kas vajadzīgs “Langres” specifisko organoleptisko īpašību izpausmei. Šajos nosacījumos attiecībā uz šā siera ražošanu ievēroti arī izmantotie paņēmieni, kas “Langres” sieru darījuši slavenu visu tā pastāvēšanas laiku.

Piena nogatavināšana pirms tā sarecināšanas ar himozīnu un mezofilo ierauga kultūru izmantošana ļauj nodrošināt, ka receklim ir pienskābes klātbūtnei raksturīgas īpašības; tas ir būtisks pagatavošanas paņēmiena elements, lai galīgajā produktā veidotos vēlamās organoleptiskās īpašības.

Recekļa veidošanas ilgums – ļoti svarīgs faktors, jo tas ļauj nodrošināt, ka receklim ir tādas īpašības, kas piešķir “Langres” sieram tā specifiskumu.

Recekļa sagraizīšana ļauj īstenot sūkalu iepriekšēju notecināšanu siera vannā, tādējādi atvieglojot turpmāko notecināšanu. Pretstatā tam aizliegums iepriekšējo notecināšanu veikt ārpus siera vannas noteikts ar mērķi, lai receklis saglabātos visā pilnībā.

Atcelts aizliegums recekli mazgāt un maisīt laikā, kad to iepilda veidnēs, jo šīs darbības ir specifiskas “himozīna” veida pagatavošanas paņēmieniem; tā kā laikā, kad siera rituļus izņem no veidnēm, pH tajos nedrīkst pārsniegt 4,6, aizliegums ir kļuvis lieks. Šis ierobežojums, kas garantē, ka sieram ir pienskābes klātbūtnei raksturīgas īpašības, mazgāšanu un maisīšanu faktiski nepieļauj.

Noteikts, ka temperatūrai jābūt vismaz 19 °C: tas ļauj veicināt sūkalu dabisko notecēšanu un uzturēt fermentu darbības aktivitāti, kas atvieglo skābuma palielināšanos sierā.

Ierobežots siera veidņu apvēršanas reižu skaits notecināšanas laikā – līdz divām reizēm: tas nodrošina dabisku iedobuma veidošanos uz siera rituļu augšējās virsas; tā ir šā nosaukuma siera raksturīga īpatnība.

Siera rituļu nogatavināšana

Izdarītie precizējumi ļauj labāk reglamentēt nogatavināšanas posmu plašā nozīmē (iekļaujot tajā posmus no atkārtotās susināšanas līdz pašai nogatavināšanai), kas ir būtisks posms siera pagatavošanā, jo nodrošina siera visu potenciālo īpašību attīstītību.

Noteikti nosacījumi attiecībā uz temperatūru un mitruma saturu (temperatūra atkārtotās susināšanas posmā, temperatūra un mitruma saturs pašas nogatavināšanas posmā).

Obligātā mitruma satura ievērošanas prasība siera gatavošanas tehnoloģisko procesu laikā ļauj kontrolēt specifisko nogatavināšanas fermentu attīstību, kuri piešķir “Langres” sieram tā sevišķās organoleptiskās īpašības.

Noteikts jaunā, vidējā lieluma siera rituļiem atbilstīgais minimālais nogatavināšanas ilgums – astoņpadsmit dienas.

3.3.   Specifikācijas 6. punkts:

FAKTORI, KAS PAMATO SAIKNI AR ĢEOGRĀFISKO VIDI

Šī specifikācijas daļa ir pārrakstīta jaunā redakcijā saskaņā ar plānu, kas ņemts no vienotā dokumenta (ģeogrāfiskā apgabala specifika/produkta specifika/saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām) un papildināta, ņemot vērā precizējumus, kas veikti attiecībā uz ražošanas metodi: tie nosacījumi piena ražošanai un tā pārstrādei sierā, kas jāievēro, lai veicinātu “Langres” siera īpatnību un reputācijas veidošanu.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“LANGRES”

EK Nr.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

“Langres”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Tas ir mīkstas siera masas siers ar mazgātu mizu. Miza ir vai nu gluda, vai nedaudz krokota un klāta ar glemi; pēc nogatavināšanas mizas krāsa ir no zeltaini dzeltenas līdz sarkanbrūnai.

Siera masa ir balta, nogatavojoties tā iekrāsojas krēmkrāsā. Pēc formas siers ir cilindrisks vai viegli nošķelti konisks, tā augšējā daļā ir iedobums (kura dziļums pārsniedz 5 milimetrus); sieru piedāvā trijos dažādos lielumos:

| — | lielais ritulis, ko pagatavo veidnē, kuras diametrs ir no 16 līdz 20 centimetriem, rituļa svars no 800 līdz 1 300 gramiem, |
| --- | --- |

—

lielais ritulis, ko pagatavo veidnē, kuras diametrs ir no 16 līdz 20 centimetriem, rituļa svars no 800 līdz 1 300 gramiem,

| — | vidējais ritulis, ko pagatavo veidnē, kuras diametrs ir no 9 līdz 10 centimetriem, rituļa svars no 280 līdz 350 gramiem, |
| --- | --- |

—

vidējais ritulis, ko pagatavo veidnē, kuras diametrs ir no 9 līdz 10 centimetriem, rituļa svars no 280 līdz 350 gramiem,

| — | mazais ritulis, ko pagatavo veidnē, kuras diametrs ir no 7 līdz 8 centimetriem, rituļa svars no 150 līdz 250 gramiem. |
| --- | --- |

—

mazais ritulis, ko pagatavo veidnē, kuras diametrs ir no 7 līdz 8 centimetriem, rituļa svars no 150 līdz 250 gramiem.

Pēc pilnīgas izžūšanas tauku saturs sierā ir vismaz 50 procenti.

Sausnas saturs tajā pārsniedz 42 procentus.

Sieru pagatavo tikai no govs piena, kas iepriekš nogatavināts un tad sarecināts ar himozīnu; recekļa veidošanās ilgums ir no 2 stundām un 30 minūtēm līdz 5 stundām un 30 minūtēm – tas nodrošina pietiekamu pienskābes uzkrāšanos receklī.

Sieru gatavojot, to apvērš tikai 2 reizes sūkalu notecināšanas laikā un veic pasākumus noteiktā mitruma satura ievērošanai nogatavināšanas laikā, kas ilgst no 15 dienām līdz 21 dienai atkarībā no rituļa lieluma.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Langres” ir siers, ko ražo vienīgi no neiebiezināta, neatjaunota govs piena, kas sarecināts ar himozīnu un iegūts 4. punktā noteiktajā ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Par siera izejvielu izmantotā piena uzglabāšana temperatūrā, kas ir zemāka par 0 °C, ir aizliegta.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Slaucamajām govīm izēdināmā barība, kas iegūta šā nosaukuma siera ražošanas apgabalā, gadā vidēji veido vismaz 80 % ganāmpulka kopējās barības devas sausnas.

Slaucamās govis uzturas ganībās vismaz 6 mēnešus gadā, un šajā laikā katras govs rīcībā ir vismaz 20 āru zālāju platības.

Ziemā izēdināmās rupjās lopbarības devā ir vismaz 30 % zāles, no kuras vismaz puse ir siena vai atūdeņotas zāles veidā.

Rupjajai lopbarībai atļauts izmantot

| — | dabisko, pagaidu vai mākslīgo pļavu zāli, ko govis plūc ganībās un ko tām gan izdala zaļbarības veidā, gan arī uzglabātu skābbarības veidā, plēves ietinumos, siena vai atūdeņotas zāles veidā, |
| --- | --- |

—

dabisko, pagaidu vai mākslīgo pļavu zāli, ko govis plūc ganībās un ko tām gan izdala zaļbarības veidā, gan arī uzglabātu skābbarības veidā, plēves ietinumos, siena vai atūdeņotas zāles veidā,

| — | kukurūzu veselu augu veidā, ko izēdina gan kā zaļbarību, gan arī uzglabātu skābbarības vai atūdeņotā veidā, |
| --- | --- |

—

kukurūzu veselu augu veidā, ko izēdina gan kā zaļbarību, gan arī uzglabātu skābbarības vai atūdeņotā veidā,

| — | lopbarības bietes, |
| --- | --- |

—

lopbarības bietes,

| — | labību, ko izēdina gan zaļbarības veidā, gan arī uzglabātu plēves ietinumos vai skābbarības veidā, |
| --- | --- |

—

labību, ko izēdina gan zaļbarības veidā, gan arī uzglabātu plēves ietinumos vai skābbarības veidā,

| — | graudaugu salmus. |
| --- | --- |

—

graudaugu salmus.

Lopbarību izēdinot zaļā veidā, tā pēc novākšanas jāatsvaidzina fermā, un pirms izbarošanas slaucamajām govīm tā nedrīkst būt sakarsusi. Pēc nopļaušanas zaļās lopbarības derīguma termiņš patērēšanai nedrīkst būt ilgāks par laika posmu starp divām slaukšanas reizēm.

Lopbarības bietes pirms izēdināšanas govīm ir rūpīgi jānotīra. Izbarojamas veselas, tīras un slimību neskartas bietes. Ja bietes sagriež gabalos, tad tās izēdināmas tajā pašā dienā.

Plēves ietinumos sagatavotā lopbarība iepriekš ir savītināta, un tajā ir vismaz 60 % sausnas.

Skābbarība ir atļauta ar nosacījumu, ja to uzglabā uz betonētas grīdas; tāpat no betona izgatavotai jābūt arī izkraušanas platformai, izņemot, ja ir alternatīva iekraušanas sistēma.

Skābbarībai paredzēto zāli iepriekš savītina, un tajā ir vismaz 30 % sausnas.

Sienu obligāti uzglabā sausumā zem angāra nojumes.

Sākot no 2013. gada 1. janvāra, salmi obligāti uzglabājami sausumā zem angāra nojumes.

Koncentrētā lopbarība un sausā barība uzglabājama tīrā, no mitruma pasargātā vietā. Sausā barība ir tāda barība, kurā ir vismaz 85 % sausnas.

Katrai govij laktācijas periodā vidēji gadā nedrīkst izēdināt vairāk par 7 kg dienā koncentrētās lopbarības.

Kombinēto koncentrēto lopbarību gan kompleksajā, gan papildbarībā veido:

| — | labība vai labības pārstrādes blakusprodukti, |
| --- | --- |

—

labība vai labības pārstrādes blakusprodukti,

| — | proteīnaugi un eļļas augi, |
| --- | --- |

—

proteīnaugi un eļļas augi,

| — | dārzeņu mīkstumi, |
| --- | --- |

—

dārzeņu mīkstumi,

| — | melase, |
| --- | --- |

—

melase,

| — | atūdeņota lucerna, |
| --- | --- |

—

atūdeņota lucerna,

| — | piena izcelsmes produkti (sūkalas), |
| --- | --- |

—

piena izcelsmes produkti (sūkalas),

| — | minerālbarība, kurai vajadzības gadījumā pievienoti vitamīni. |
| --- | --- |

—

minerālbarība, kurai vajadzības gadījumā pievienoti vitamīni.

Koncentrētā lopbarība var būt sagatavota fermā (saimniecībā sagatavots maisījums no saimniecībā ražotām sastāvdaļām) vai iegādāta tirdzniecībā.

Graudu sadrupināšanu veic vienīgi mehāniskā veidā.

Šķidrā barība ir atļauta ar nosacījumu, ka tās sastāvs ir skaidri norādīts un ka šajā sastāvā ir vienīgi saskaņā ar attiecīgu sarakstu atļautie barības līdzekļi.

Slaucamajām govīm izēdināmās labības apstrādē aizliegts izmantot sodu.

Metionīna un amonjaka pievienošana ir aizliegta.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Piena ieguve, siera pagatavošana un nogatavināšana jāveic minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Ar cilmes vietas nosaukumu “Langres” apzīmēto siera rituļu marķējumā jābūt cilmes vietas nosaukumam ar norādi “Appellation d'origine”; visiem šiem ierakstiem jābūt ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem.

Obligāti jābūt ES “AOP” (“ACVN”) logotipam.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals plešas ap Basiņī (Bassigny) ganībām un Langras (Langres) plato.

Piena ieguve, siera pagatavošana un nogatavināšana jāveic turpmāk noteiktajā teritorijā.

| — | Kotdoras (Côte-d’Or) departamentā:






  — | Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive un Vernois-lès-Vesvres pašvaldības teriritorijas. |
| --- | --- | --- |

—

Kotdoras (Côte-d’Or) departamentā:

—

Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive un Vernois-lès-Vesvres pašvaldības teriritorijas.

| — | Augšmarnas (Haute-Marne) departamentā:






  — | Chaumont un Langres administratīvais apgabals (arondisiments). |
| --- | --- | --- |

—

Augšmarnas (Haute-Marne) departamentā:

—

Chaumont un Langres administratīvais apgabals (arondisiments).

| — | Vogēzu (Vosges) departamentā:






  — | Neufchâteau kantons. |
| --- | --- | --- |

—

Vogēzu (Vosges) departamentā:

—

Neufchâteau kantons.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ģeogrāfiskais apgabals plešas ap Basiņī (Bassigny) ganībām un Langras (Langres) plato.

Cilmieži balstās uz Juras perioda ģeoloģiskās pamatnes un veido māla un kaļķakmens augsnes, kas ir vairāk vai mazāk mālainas. Vidējais augstums virs jūras līmeņa ir 400–500 metru.

Dažādi rakstu avoti (darījumi attiecībā uz feodālajām tiesībām, Langras pilsētas grāmatvedības rēķinu izraksti) liecina, ka veidnēs pildītu, no sūkalām atbrīvotu un susinātu sieru ražošana aizsākusies Viduslaikos.

Atsauce uz sieru, ko sauc par “Langres”, atrodama 19. gadsimta autora A. F. Porjo (A. F. Pauriau) grāmatā (“La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers” (“Pienkopība, sviesta apstrādes, sviesta ražošanas un galveno Francijas un aizrobežu sieru gatavošanas māksla”), 1874).

Tajā laikā sieru ražoja vienīgi fermās, un šajā reģionā pagatavoto sieru tirgoja galvenokārt Langras pilsētā, kur četrpadsmit uzņēmumu iepirka balto sieru un nogatavināja to. Domājams, ka sieru gatavoja dažāda lieluma rituļos atkarībā no laikmeta un it sevišķi no tirdzniecības mērķiem. Tomēr kopumā var atšķirt maza lieluma rituļus, kas bijuši paredzēti patērēšanai salīdzinoši jauni, un lielāki rituļi, kas bijuši labāk piemēroti ilgai uzglabāšanai un izplatīšanai attālākos galapunktos.

Pakāpeniski apkārtnē uz dzīvi apmetās vairumtirgotāji. Viņi iepirka produkciju tieši ciematos, un tirgojamais apjoms tiem pakāpeniski pieauga. Siera produkciju nosūtīja tirdzniecībai uz Parīzi, Šalonu (Châlons), Barlediku (Bar-le-Duc), Nansī (Nancy), kā arī Korēzas (Corrèze) un Aljē (Allier) departamentu un reizumis arī uz Ženēvu. “Langres” siera reputācija tai laikā ir pašā kulminācijā.

Tad, 1914.–1918. gada kara laikā, “Langres” siera ražošana fermās apsīkst un neatjaunojas līdz pat 40. gadu beigām. Bet tajā pašā laikā siera ražošanu fermās pakāpeniski aizstāj piena pārstrādes produktu ražošana sierotavās, kas reģionā veidojās jau ar 20. gadsimta sākumu, taču tās jau toreiz pievērsās citu veidu siera produkcijas, jo īpaši presētas un karsētas masas sieru ražošanai.

Bija jāsagaida 1950. gads, līdz mājamatnieki atsāka “Langres” gatavošanu un šādi atjaunoja šā siera ražošanu. 1981. nodibinās “Langres” siera starpnozaru apvienība, kas kopš 1986. gada sprauž sev par mērķi iegūt kontrolētas cilmes vietas nosaukumu, tādējādi apstiprinot “Langres” siera labo slavu.

5.2.   Produkta specifika:

“Langres” ir mīkstas siera masas siers ar mazgātu mizu, kuras krāsa pēc nogatavināšanās ir no gaiši dzeltenas līdz brūnai. Tā galvenā raksturiezīme ir iedobums rituļa augšdaļā, ko sauc par “fontānu” (fontaine) jeb “ķiveti” (cuvette).

Sieru piedāvā triju dažāda lieluma rituļos; mazie rituļi sver no no 150 līdz 250 gramiem, vidējie rituļi – no 280 līdz 350 gramiem, bet lielie rituļi – 800 līdz 1 300 gramiem.

Siera ražošanas procesu veido divi galvenie posmi: piena lēna nogatavināšana, kas nodrošina pienskābes veidošanos receklī, un pasākumi, ko veic nogatavināšanas laikā, mazgājot sieru sālsūdenī.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Ģeogrāfiskais apgabals noteikts saskaņā ar apvidu, kurā tradicionāli gatavots “Langres” siers un audzēti to šķirņu liellopi, kuras šajā reģionā ieviestas jau izsenis (jo īpaši Simentāles govis). Piensaimniecībām ir uzliktas saistības lielāko daļu piena produkcijas iegūt no šo šķirņu govīm. Šis apgabals ir paplašināts uz blakus esošo apvidu rēķina, kuros valdošie vides apstākļi ir pietiekami līdzīgi šā siera izcelsmes vietas apstākļiem.

Šajos apvidos sastopamas augsnes, kuru īpašības ir piemērotas tādai lauksaimnieciskajai ražošanai, kurā līdztekus vairākkultūru augkopībai pastāv arī lopkopība, jo īpaši Basiņī lopkopības apvidū, kur zālaugu audzēšana ir labvēlīgāka. Slaucamo govju barības ievērojamu daļu veido zāle, kas audzēta ražošanas apgabala pļavās; tas ļauj nodrošināt piena produkciju, kurā izpaužas šīs dabas vides īpatnības.

Ganāmpulka turēšanas prakse ir pielāgota ģeogrāfiskā apgabala dabas vides noteiktajiem ierobežojumiem. Tāpēc ievērojamu lopkopības krājumu glabāšana saimniecībā visu gadu ir sena prakse, kas reģionā plaši izplatīta. Tā sagādā dzīvniekiem barību uz zāles bāzes; ganīšana vien to var nodrošināt tikai daļēji Langras plato sastopamo vasaras sausumu dēļ un Basiņī zemes platību salīdzinoši lielā mitruma dēļ.

Īpašie siera gatavošanas nosacījumi, kā, piemēram, piena ilgstoša nogatavināšana un veicamie pasākumi siera nogatavināšanas laikā ir tās vietējās amatprasmes izpausme, kura tiek izmantota jau vēsturiski ilgā laika posmā.

Līdzīgā kārtā arī apvēršanas reižu skaita ierobežošana sūkalu notecināšanas laikā ir prakse, kas aizsākusies vismaz jau 19. gadsimtā. Tā ļauj izveidoties “ķivetei” siera rituļu augšdaļā. Šīs būtiskās īpašības veidošanos garantē pagatavošanas metodes, kas “Langres” ražotājiem šodien kļuvušas obligātas.

Patlaban izmantotās siera izstrādes metodes cēlušās no vēsturiski lietotiem paņēmieniem, un tās ļauj “Langres” sieram nodrošināt tam raksturīgās īpašības, kas veido tā identitāti: mīksta siera masa, mazgāta garoza, stipra un tipiska smarža, gatavošana skaidri atšķirīga lieluma rituļos.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---