# Jurnalul Oficial C 210/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.210.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 210 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5416 iulie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.210.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 210

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5416 iulie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2011/C 210/01 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Lituaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2011-2014 | 1 |
| 2011/C 210/02 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Luxemburgului și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2011-2014 | 5 |
| 2011/C 210/03 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Austriei și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2014 | 8 |
| 2011/C 210/04 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Ciprului și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Ciprului pentru perioada 2011-2014 | 12 |
| | AVIZE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 210/05 | Avizul Comisiei din 15 iulie 2011 privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate din dezafectarea centralei nucleare Bohunice V-1, situată în Republica Slovacă, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom | 16 |
| 2011/C 210/06 | Avizul Comisiei din 15 iulie 2011 privind un proiect de regulament al Băncii Centrale Europene de modificare a Regulamentului (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2008/32) (reformare) | 18 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2011/C 210/01

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Lituaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2011-2014

1

2011/C 210/02

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Luxemburgului și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2011-2014

5

2011/C 210/03

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Austriei și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2014

8

2011/C 210/04

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Ciprului și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Ciprului pentru perioada 2011-2014

12

AVIZE

Comisia Europeană

2011/C 210/05

Avizul Comisiei din 15 iulie 2011 privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate din dezafectarea centralei nucleare Bohunice V-1, situată în Republica Slovacă, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

16

2011/C 210/06

Avizul Comisiei din 15 iulie 2011 privind un proiect de regulament al Băncii Centrale Europene de modificare a Regulamentului (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2008/32) (reformare)

18

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 210/07 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 20 |
| 2011/C 210/08 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6247 – KKR/Versatel) (
  2
  ) | 23 |
| 2011/C 210/09 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group) (
  2
  ) | 23 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 210/07

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

20

2011/C 210/08

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6247 – KKR/Versatel) (
  2
  )

2

23

2011/C 210/09

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group) (
  2
  )

2

23

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 210/10 | Rata de schimb a monedei euro | 24 |
| 2011/C 210/11 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante adoptat în cadrul reuniunii din 22 martie 2011 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.168 – PO/Articole de mercerie din metal și plastic: Închizători – Raportor: Spania | 25 |
| 2011/C 210/12 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 31 martie 2011 de modificare a Deciziei C(2007) 4257 final din 19 septembrie 2007 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE (în prezent articolul 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) (Cazul COMP/39.168 – PO/Articole de mercerie din metal și plastic: Închizători) [notificată cu numărul C(2011) 2070] | 26 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2011/C 210/13 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 28 |
| 2011/C 210/14 | Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13; JO C 326, 3.12.2010, p. 17; JO C 355, 29.12.2010, p. 34; JO C 22, 22.1.2011, p. 22; JO C 37, 5.2.2011, p. 12; JO C 149, 20.5.2011, p. 8; JO C 190, 30.6.2011, p. 17; JO C 203, 9.7.2011, p. 14) | 30 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 210/10

Rata de schimb a monedei euro

24

2011/C 210/11

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante adoptat în cadrul reuniunii din 22 martie 2011 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.168 – PO/Articole de mercerie din metal și plastic: Închizători – Raportor: Spania

25

2011/C 210/12

Rezumatul Deciziei Comisiei din 31 martie 2011 de modificare a Deciziei C(2007) 4257 final din 19 septembrie 2007 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE (în prezent articolul 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) (Cazul COMP/39.168 – PO/Articole de mercerie din metal și plastic: Închizători) [notificată cu numărul C(2011) 2070]

[notificată cu numărul C(2011) 2070]

26

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2011/C 210/13

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

28

2011/C 210/14

Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13; JO C 326, 3.12.2010, p. 17; JO C 355, 29.12.2010, p. 34; JO C 22, 22.1.2011, p. 22; JO C 37, 5.2.2011, p. 12; JO C 149, 20.5.2011, p. 8; JO C 190, 30.6.2011, p. 17; JO C 203, 9.7.2011, p. 14)

30

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 210/15 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  2
  ) | 31 |
| 2011/C 210/16 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  2
  ) | 32 |
| 2011/C 210/17 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6322 – Carlyle/RAC) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  2
  ) | 33 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2011/C 210/15

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  2
  )

2

31

2011/C 210/16

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  2
  )

2

32

2011/C 210/17

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6322 – Carlyle/RAC) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  2
  )

2

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat |
| | (2)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat

1

(2)   Text cu relevanță pentru SEE

2

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Lituaniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2011-2014

2011/C 210/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (perioada 2010-2014) iar, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor naționale economice și de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (perioada 2010-2014) iar, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor naționale economice și de ocupare a forței de muncă.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia Europeană a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia Europeană a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisia Europeană). Consiliul European a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerea de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisia Europeană). Consiliul European a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerea de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (6) | La 28 aprilie 2011, Lituania a prezentat actualizarea din 2011 a programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

La 28 aprilie 2011, Lituania a prezentat actualizarea din 2011 a programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | Economia lituaniană își revine treptat din criza economică gravă, în timpul căreia PIB-ul s-a contractat cu 17 %, de la o valoare maximă la o valoare minimă, în contextul în care prăbușirea cererii interne a fost amplificată de o diminuare bruscă a schimburilor comerciale mondiale. Piața muncii a reacționat rapid la criză și șomajul a atins un nivel record, atingând o valoare maximă de 18,3 % la mijlocul anului 2010, de la 4,2 % la începutul anului 2008. Un angajament ferm în ceea ce privește regimul de consiliu monetar, susținut de o consolidare bugetară substanțială, în paralel cu ajustarea salariilor în sectorul privat și măsurile menite să consolideze stabilitatea sistemului financiar au contribuit la stabilizarea economiei. Pe măsură ce economia mondială s-a redresat și economia a beneficiat de pe urma competitivității redobândite, exporturile au crescut semnificativ și creșterea economică a fost reluată în 2010. În 2011, ritmul redresării se intensifică, în timp ce cerea internă crește. Cu toate acestea, chiar dacă se preconizează o diminuare rapidă a șomajului, acesta va rămâne în continuare la un nivel de două cifre. |
| --- | --- |

(7)

Economia lituaniană își revine treptat din criza economică gravă, în timpul căreia PIB-ul s-a contractat cu 17 %, de la o valoare maximă la o valoare minimă, în contextul în care prăbușirea cererii interne a fost amplificată de o diminuare bruscă a schimburilor comerciale mondiale. Piața muncii a reacționat rapid la criză și șomajul a atins un nivel record, atingând o valoare maximă de 18,3 % la mijlocul anului 2010, de la 4,2 % la începutul anului 2008. Un angajament ferm în ceea ce privește regimul de consiliu monetar, susținut de o consolidare bugetară substanțială, în paralel cu ajustarea salariilor în sectorul privat și măsurile menite să consolideze stabilitatea sistemului financiar au contribuit la stabilizarea economiei. Pe măsură ce economia mondială s-a redresat și economia a beneficiat de pe urma competitivității redobândite, exporturile au crescut semnificativ și creșterea economică a fost reluată în 2010. În 2011, ritmul redresării se intensifică, în timp ce cerea internă crește. Cu toate acestea, chiar dacă se preconizează o diminuare rapidă a șomajului, acesta va rămâne în continuare la un nivel de două cifre.

| (8) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează Programul de convergență din 2011 este plauzibil, cu toate că este posibil ca creșterea economică și inflația să fie mai ridicate decât se estimează în prezent. Deși se bazează pe ipoteze oarecum mai favorabile privind creșterea în 2011, Programul de convergență este în general conform cu cele mai recente previziuni ale Comisiei pentru 2012. Programul prevede reducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % până în 2012, termenul stabilit de Consiliu, dar nu este suficient susținut prin măsuri pentru 2012. Dinamica economică accelerată poate genera, în 2011, rezultate bugetare mai bune decât cele preconizate în Programul de convergență. Cu toate acestea, dacă măsurile temporare de consolidare, care vor expira la sfârșitul anului 2011, nu sunt reînnoite și completate de măsuri permanente semnificative, obiectivele bugetare ale Programului de convergență pentru 2012 riscă să nu fie îndeplinite, în ciuda îmbunătățirii perspectivelor macroeconomice. Efortul bugetar anual mediu din perioada 2010-2012 este mult sub procentul de 2,25 % din PIB, recomandat de Consiliu la 16 februarie 2010, în temeiul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Deoarece creșterea economică și veniturile fiscale sunt în mod substanțial mai mari decât se preconizase la momentul emiterii recomandării Consiliului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive din 16 februarie 2010, punerea în aplicare a efortului bugetar necesar ar trebui să permită reducerea mai rapidă a deficitului și înregistrarea de progrese în îndeplinirea obiectivului pe termen mediu (OTM). Nu se preconizează ca obiectivul pe termen mediu al unui surplus structural de 0,5 % din PIB să fie atins în perioada vizată de Programul de convergență. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează Programul de convergență din 2011 este plauzibil, cu toate că este posibil ca creșterea economică și inflația să fie mai ridicate decât se estimează în prezent. Deși se bazează pe ipoteze oarecum mai favorabile privind creșterea în 2011, Programul de convergență este în general conform cu cele mai recente previziuni ale Comisiei pentru 2012. Programul prevede reducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % până în 2012, termenul stabilit de Consiliu, dar nu este suficient susținut prin măsuri pentru 2012. Dinamica economică accelerată poate genera, în 2011, rezultate bugetare mai bune decât cele preconizate în Programul de convergență. Cu toate acestea, dacă măsurile temporare de consolidare, care vor expira la sfârșitul anului 2011, nu sunt reînnoite și completate de măsuri permanente semnificative, obiectivele bugetare ale Programului de convergență pentru 2012 riscă să nu fie îndeplinite, în ciuda îmbunătățirii perspectivelor macroeconomice. Efortul bugetar anual mediu din perioada 2010-2012 este mult sub procentul de 2,25 % din PIB, recomandat de Consiliu la 16 februarie 2010, în temeiul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Deoarece creșterea economică și veniturile fiscale sunt în mod substanțial mai mari decât se preconizase la momentul emiterii recomandării Consiliului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive din 16 februarie 2010, punerea în aplicare a efortului bugetar necesar ar trebui să permită reducerea mai rapidă a deficitului și înregistrarea de progrese în îndeplinirea obiectivului pe termen mediu (OTM). Nu se preconizează ca obiectivul pe termen mediu al unui surplus structural de 0,5 % din PIB să fie atins în perioada vizată de Programul de convergență.

| (9) | În vederea ajustării semnificative necesare pentru atingerea obiectivului în materie de deficit excesiv pentru 2012 și pentru înregistrarea de progrese în îndeplinirea OTM și luând în considerare necesitatea de a asigura cofinanțarea necesară în scopul intensificării absorbției fondurilor structurale ale UE și al creșterii investițiilor productive în economie, identificarea unor măsuri suplimentare de consolidare va fi o provocare. Îmbunătățirea eficienței sectorului public ar putea genera o marjă suplimentară pentru ajustările în materie de cheltuieli, fără a compromite calitatea serviciilor publice. În lipsa unor reforme suplimentare, cheltuielile legate de îmbătrânirea populației vor crește într-un ritm peste media UE în următoarele decenii. În iunie 2010, guvernul a aprobat liniile generale ale unei reforme cuprinzătoare a sistemului de securitate socială și a sistemului de pensii. Propunerea a inclus creșteri semnificative ale vârstei de pensionare, modificări ale modului de calculare a pensiilor și integrarea pensiilor de stat în sistemul general de asigurări sociale. Aprobarea și punerea în aplicare cu succes a tuturor aspectelor acestor propuneri vor fi esențiale pentru sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung și ar putea contribui la creșterea ofertei de forță de muncă, oferind stimulente mai puternice lucrătorilor mai în vârstă pentru a munci și asigurând, totodată, caracterul adecvat al pensiilor. În plus, sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung ar necesita și un cadru bugetar mai strict. În special, în perioada premergătoare crizei, cadrul bugetar nu a împiedicat efectuarea de revizuiri semnificative repetate ale obiectivelor în materie de cheltuieli și creșterea cheltuielilor prociclice finanțate de venituri excepționale. Creșterea excesivă a cheltuielilor finanțate de veniturile generate de boom-ul economic a fost la originea dezechilibrelor bugetare importante, care au apărut în timpul crizei. De asemenea, acestea au contribuit la supraîncălzirea economiei. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate. |
| --- | --- |

(9)

În vederea ajustării semnificative necesare pentru atingerea obiectivului în materie de deficit excesiv pentru 2012 și pentru înregistrarea de progrese în îndeplinirea OTM și luând în considerare necesitatea de a asigura cofinanțarea necesară în scopul intensificării absorbției fondurilor structurale ale UE și al creșterii investițiilor productive în economie, identificarea unor măsuri suplimentare de consolidare va fi o provocare. Îmbunătățirea eficienței sectorului public ar putea genera o marjă suplimentară pentru ajustările în materie de cheltuieli, fără a compromite calitatea serviciilor publice. În lipsa unor reforme suplimentare, cheltuielile legate de îmbătrânirea populației vor crește într-un ritm peste media UE în următoarele decenii. În iunie 2010, guvernul a aprobat liniile generale ale unei reforme cuprinzătoare a sistemului de securitate socială și a sistemului de pensii. Propunerea a inclus creșteri semnificative ale vârstei de pensionare, modificări ale modului de calculare a pensiilor și integrarea pensiilor de stat în sistemul general de asigurări sociale. Aprobarea și punerea în aplicare cu succes a tuturor aspectelor acestor propuneri vor fi esențiale pentru sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung și ar putea contribui la creșterea ofertei de forță de muncă, oferind stimulente mai puternice lucrătorilor mai în vârstă pentru a munci și asigurând, totodată, caracterul adecvat al pensiilor. În plus, sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung ar necesita și un cadru bugetar mai strict. În special, în perioada premergătoare crizei, cadrul bugetar nu a împiedicat efectuarea de revizuiri semnificative repetate ale obiectivelor în materie de cheltuieli și creșterea cheltuielilor prociclice finanțate de venituri excepționale. Creșterea excesivă a cheltuielilor finanțate de veniturile generate de boom-ul economic a fost la originea dezechilibrelor bugetare importante, care au apărut în timpul crizei. De asemenea, acestea au contribuit la supraîncălzirea economiei. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate.

| (10) | În Lituania, rata șomajului este una dintre cele mai ridicate din UE. Preocuparea imediată este de a asigura că această creștere rapidă nu devine structurală. Reglementările foarte stricte în domeniul muncii și măsurile care descurajează activitatea din cadrul sistemului de asistență socială compromit funcționarea pieței muncii. Aceasta necesită o revizuire a Codului muncii și a altor acte normative relevante, în special Legea privind ajutorul financiar de asistență socială. Atunci când acestea se combină cu politici active privind piața muncii, suficient finanțate, măsurile luate în aceste domenii ar contribui la reducerea riscului ca șomajul ridicat să devină structural și la reducerea economiei subterane semnificative. |
| --- | --- |

(10)

În Lituania, rata șomajului este una dintre cele mai ridicate din UE. Preocuparea imediată este de a asigura că această creștere rapidă nu devine structurală. Reglementările foarte stricte în domeniul muncii și măsurile care descurajează activitatea din cadrul sistemului de asistență socială compromit funcționarea pieței muncii. Aceasta necesită o revizuire a Codului muncii și a altor acte normative relevante, în special Legea privind ajutorul financiar de asistență socială. Atunci când acestea se combină cu politici active privind piața muncii, suficient finanțate, măsurile luate în aceste domenii ar contribui la reducerea riscului ca șomajul ridicat să devină structural și la reducerea economiei subterane semnificative.

| (11) | Întreprinderile lituaniene deținute de stat reprezintă aproximativ 18 % din PIB. Acestea rămân predispuse la ineficiență și randamente financiare nesatisfăcătoare. Reformarea cu succes a întreprinderilor deținute de stat ar consolida, de asemenea, concurența și ar îmbunătăți mediul de afaceri. În 2010, Lituania a început o reformă în cinci sectoare majore. Reforma a stabilit orientări în materie de transparență pentru întreprinderile deținute de stat, furnizând o bază pentru responsabilitatea guvernamentală. Rezoluția guvernului privind îmbunătățirea eficienței, din decembrie 2010, a oferit reformei un nou cadru credibil. Totuși, acestea rămân doar cadre și orientări, iar rezoluția nu prevede o serie de măsuri-cheie propuse inițial și care ar fi asigurat separarea funcțiilor de reglementare și de proprietate. |
| --- | --- |

(11)

Întreprinderile lituaniene deținute de stat reprezintă aproximativ 18 % din PIB. Acestea rămân predispuse la ineficiență și randamente financiare nesatisfăcătoare. Reformarea cu succes a întreprinderilor deținute de stat ar consolida, de asemenea, concurența și ar îmbunătăți mediul de afaceri. În 2010, Lituania a început o reformă în cinci sectoare majore. Reforma a stabilit orientări în materie de transparență pentru întreprinderile deținute de stat, furnizând o bază pentru responsabilitatea guvernamentală. Rezoluția guvernului privind îmbunătățirea eficienței, din decembrie 2010, a oferit reformei un nou cadru credibil. Totuși, acestea rămân doar cadre și orientări, iar rezoluția nu prevede o serie de măsuri-cheie propuse inițial și care ar fi asigurat separarea funcțiilor de reglementare și de proprietate.

| (12) | Intensitatea energetică a economiei Lituaniei este una dintre cele mai ridicate din UE. În mare măsură, aceasta are legătură cu încălzirea locuințelor, blocurile prost întreținute reprezentând cauza principală a acestei probleme. În ciuda introducerii, din 2004, a unei strategii pentru soluționarea acestei probleme, s-au efectuat puține investiții. În plus, a crescut rapid numărul de mașini, în timp ce veniturile provenite din taxele pe energie și transport au scăzut ca procent din PIB și comparativ cu impozitarea muncii (în mod considerabil peste media UE). Tratarea aspectelor legate de ratele mici de impozitare a energiei, inclusiv cele pentru înregistrarea și deținerea de vehicule de transport, ar sprijini consolidarea bugetară pe termen scurt, stimulând, totodată, utilizarea mai eficientă a energiei. |
| --- | --- |

(12)

Intensitatea energetică a economiei Lituaniei este una dintre cele mai ridicate din UE. În mare măsură, aceasta are legătură cu încălzirea locuințelor, blocurile prost întreținute reprezentând cauza principală a acestei probleme. În ciuda introducerii, din 2004, a unei strategii pentru soluționarea acestei probleme, s-au efectuat puține investiții. În plus, a crescut rapid numărul de mașini, în timp ce veniturile provenite din taxele pe energie și transport au scăzut ca procent din PIB și comparativ cu impozitarea muncii (în mod considerabil peste media UE). Tratarea aspectelor legate de ratele mici de impozitare a energiei, inclusiv cele pentru înregistrarea și deținerea de vehicule de transport, ar sprijini consolidarea bugetară pe termen scurt, stimulând, totodată, utilizarea mai eficientă a energiei.

| (13) | Deși Lituania are un cadru de reglementare în materie de întreprinderi în general favorabil, acesta prezintă anumite deficiențe în ceea ce privește condițiile de înființare, (timpul necesar și costurile aferente) eliberării permiselor de construcție și protecția investitorilor. Îmbunătățirea reglementărilor din aceste domenii ar contribui la stimularea creării de locuri de muncă și a creșterii. Reformarea politicii în domeniul concurenței ar îmbunătăți în continuare mediul, dar progresele sunt lente, în special în sectorul energiei și în sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare. Finalizarea strategiei naționale revizuite în materie de independență energetică va contribui la abordarea preocupărilor în materie de securitate a aprovizionării și va sprijini o concurență mai mare în domeniul generării de energie electrică. Punerea în aplicare a celui de al treilea pachet legislativ privind piața energiei electrice și a gazelor din UE ar îmbunătăți concurența pe piața energiei comercializate cu amănuntul. În sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare, Lituania a adoptat, în 2009, o lege privind interzicerea operațiunilor neloiale ale întreprinderilor care desfășoară activități de comerț cu amănuntul. Cu toate acestea, sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare continuă să indice un nivel insuficient de concurență, cauzat, în parte, de structura acestuia și de ineficiențele reglementării pieței. Concentrarea în lanțurile de comercializare cu amănuntul a produselor alimentare a avut o tendință ascendentă, cota celor mai importanți patru comercianți cu amănuntul ajungând la 72 % din totalul vânzărilor în 2008. |
| --- | --- |

(13)

Deși Lituania are un cadru de reglementare în materie de întreprinderi în general favorabil, acesta prezintă anumite deficiențe în ceea ce privește condițiile de înființare, (timpul necesar și costurile aferente) eliberării permiselor de construcție și protecția investitorilor. Îmbunătățirea reglementărilor din aceste domenii ar contribui la stimularea creării de locuri de muncă și a creșterii. Reformarea politicii în domeniul concurenței ar îmbunătăți în continuare mediul, dar progresele sunt lente, în special în sectorul energiei și în sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare. Finalizarea strategiei naționale revizuite în materie de independență energetică va contribui la abordarea preocupărilor în materie de securitate a aprovizionării și va sprijini o concurență mai mare în domeniul generării de energie electrică. Punerea în aplicare a celui de al treilea pachet legislativ privind piața energiei electrice și a gazelor din UE ar îmbunătăți concurența pe piața energiei comercializate cu amănuntul. În sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare, Lituania a adoptat, în 2009, o lege privind interzicerea operațiunilor neloiale ale întreprinderilor care desfășoară activități de comerț cu amănuntul. Cu toate acestea, sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare continuă să indice un nivel insuficient de concurență, cauzat, în parte, de structura acestuia și de ineficiențele reglementării pieței. Concentrarea în lanțurile de comercializare cu amănuntul a produselor alimentare a avut o tendință ascendentă, cota celor mai importanți patru comercianți cu amănuntul ajungând la 72 % din totalul vânzărilor în 2008.

| (14) | Lituania și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Pentru consolidarea sustenabilității finanțelor publice, Lituania va adopta legi în vederea facilitării acumulării de fonduri în rezerva trezoreriei de stat pentru perioade dificile din punct de vedere economic și în vederea promovării unei politici bugetare antiinflaționiste responsabile De asemenea, s-a anunțat un număr important de măsuri pentru reformarea sistemului de pensii și a sistemului de asigurări sociale. Măsurile din domeniul ocupării forței de muncă se concentrează pe stimularea ocupării forței de muncă, combaterea muncii ilegale și nedeclarate și promovarea de regimuri de muncă flexibile. Pentru îmbunătățirea mediului de afaceri, au fost asumate o serie de angajamente în vederea consolidării activității inspectoratelor din sectorul întreprinderilor, îmbunătățirii transparenței și reducerii sarcinii administrative suportate de întreprinderi. Aceste angajamente se referă la toate cele patru domenii ale pactului. În general, acestea reflectă agenda de reformă prezentată în Programul de convergență și în Programul național de reformă. Dacă ar fi pusă în aplicare, seria de măsuri din domeniul ocupării forței de muncă ar avea o contribuție binevenită la generarea cererii de forță de muncă. Aceste angajamente au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor. |
| --- | --- |

(14)

Lituania și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Pentru consolidarea sustenabilității finanțelor publice, Lituania va adopta legi în vederea facilitării acumulării de fonduri în rezerva trezoreriei de stat pentru perioade dificile din punct de vedere economic și în vederea promovării unei politici bugetare antiinflaționiste responsabile De asemenea, s-a anunțat un număr important de măsuri pentru reformarea sistemului de pensii și a sistemului de asigurări sociale. Măsurile din domeniul ocupării forței de muncă se concentrează pe stimularea ocupării forței de muncă, combaterea muncii ilegale și nedeclarate și promovarea de regimuri de muncă flexibile. Pentru îmbunătățirea mediului de afaceri, au fost asumate o serie de angajamente în vederea consolidării activității inspectoratelor din sectorul întreprinderilor, îmbunătățirii transparenței și reducerii sarcinii administrative suportate de întreprinderi. Aceste angajamente se referă la toate cele patru domenii ale pactului. În general, acestea reflectă agenda de reformă prezentată în Programul de convergență și în Programul național de reformă. Dacă ar fi pusă în aplicare, seria de măsuri din domeniul ocupării forței de muncă ar avea o contribuție binevenită la generarea cererii de forță de muncă. Aceste angajamente au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor.

| (15) | Comisia Europeană a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Aceasta a luat în considerare nu numai relevanța programelor pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică generală a UE, prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Luând în considerare cele de mai sus, Comisia Europeană consideră că vor trebui precizate măsurile de asigurare a conformității cu obiectivele bugetare pentru 2012. De asemenea, ar trebui să fie luate măsuri suplimentare în vederea reformării sistemului de pensii pentru îmbunătățirea sustenabilității fiscale și încurajarea prelungirii vieții active, îmbunătățirea funcționării pieței muncii, punerea în aplicare a pachetului de reforme privind întreprinderile deținute de stat, îmbunătățirea eficienței energetice și tratarea aspectelor legate de taxele mici pe energie și consolidarea concurenței în anumite sectoare. |
| --- | --- |

(15)

Comisia Europeană a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Aceasta a luat în considerare nu numai relevanța programelor pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică generală a UE, prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Luând în considerare cele de mai sus, Comisia Europeană consideră că vor trebui precizate măsurile de asigurare a conformității cu obiectivele bugetare pentru 2012. De asemenea, ar trebui să fie luate măsuri suplimentare în vederea reformării sistemului de pensii pentru îmbunătățirea sustenabilității fiscale și încurajarea prelungirii vieții active, îmbunătățirea funcționării pieței muncii, punerea în aplicare a pachetului de reforme privind întreprinderile deținute de stat, îmbunătățirea eficienței energetice și tratarea aspectelor legate de taxele mici pe energie și consolidarea concurenței în anumite sectoare.

| (16) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Lituaniei, iar avizul său (3) se regăsește, în special, în recomandările 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat programul național de reformă al Lituaniei, |
| --- | --- |

(16)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Lituaniei, iar avizul său (3) se regăsește, în special, în recomandările 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat programul național de reformă al Lituaniei,

RECOMANDĂ ca Lituania să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să adoptate măsuri fiscale suplimentare cu caracter permanent până la adoptarea bugetului pe 2012 pentru corectarea deficitului excesiv, în conformitate cu recomandarea Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv. Să consolideze respectarea normelor fiscale și să profite pe deplin de redresarea economică pentru a accelera în continuare reducerea deficitului și a asigura înregistrarea de progrese în îndeplinirea obiectivului pe termen mediu de cel puțin 0,5 % din PIB pe an. Să consolideze cadrul bugetar, în special prin introducerea unor plafoane de cheltuieli executorii și obligatorii în cadrul bugetar pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.

Să adoptate măsuri fiscale suplimentare cu caracter permanent până la adoptarea bugetului pe 2012 pentru corectarea deficitului excesiv, în conformitate cu recomandarea Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv. Să consolideze respectarea normelor fiscale și să profite pe deplin de redresarea economică pentru a accelera în continuare reducerea deficitului și a asigura înregistrarea de progrese în îndeplinirea obiectivului pe termen mediu de cel puțin 0,5 % din PIB pe an. Să consolideze cadrul bugetar, în special prin introducerea unor plafoane de cheltuieli executorii și obligatorii în cadrul bugetar pe termen mediu.

| 2. | Să adopte legislația propusă de punere în aplicare a reformei privind sistemul de pensii. Pentru a îmbunătăți participarea la piața muncii, să înlăture măsurile fiscale care descurajează munca, în special pentru persoanele aflate la vârsta pensionării. |
| --- | --- |

2.

Să adopte legislația propusă de punere în aplicare a reformei privind sistemul de pensii. Pentru a îmbunătăți participarea la piața muncii, să înlăture măsurile fiscale care descurajează munca, în special pentru persoanele aflate la vârsta pensionării.

| 3. | Să sporească flexibilitatea pieței muncii, prin modificarea legislației muncii pentru a deveni mai flexibilă și pentru a permite o mai bună utilizare a contractelor pe perioadă determinată. Să modifice legislația relevantă pentru a garanta că sistemul de asistență socială nu conține măsuri de descurajare a muncii. |
| --- | --- |

3.

Să sporească flexibilitatea pieței muncii, prin modificarea legislației muncii pentru a deveni mai flexibilă și pentru a permite o mai bună utilizare a contractelor pe perioadă determinată. Să modifice legislația relevantă pentru a garanta că sistemul de asistență socială nu conține măsuri de descurajare a muncii.

| 4. | Să pună în aplicare toate aspectele pachetului de reforme privind întreprinderile deținute stat până la sfârșitul anului 2011, asigurând separarea funcțiilor de proprietate și de reglementare, care sunt obiective clare în materie de întreprinderi, o mai mare transparență și separarea activităților comerciale de cele necomerciale. |
| --- | --- |

4.

Să pună în aplicare toate aspectele pachetului de reforme privind întreprinderile deținute stat până la sfârșitul anului 2011, asigurând separarea funcțiilor de proprietate și de reglementare, care sunt obiective clare în materie de întreprinderi, o mai mare transparență și separarea activităților comerciale de cele necomerciale.

| 5. | Să îmbunătățească eficiența energetică a clădirilor, inclusiv prin punerea rapidă în aplicare a fondului de participare și să ia măsuri în vederea orientării impozitării către utilizarea energiei. |
| --- | --- |

5.

Să îmbunătățească eficiența energetică a clădirilor, inclusiv prin punerea rapidă în aplicare a fondului de participare și să ia măsuri în vederea orientării impozitării către utilizarea energiei.

| 6. | Să ia măsuri pentru îmbunătățirea condițiilor de înființare a întreprinderilor și de eliberare a permiselor de construcție și să consolideze concurența în sectorul energiei și în sectorul comerțului cu amănuntul. |
| --- | --- |

6.

Să ia măsuri pentru îmbunătățirea condițiilor de înființare a întreprinderilor și de eliberare a permiselor de construcție și să consolideze concurența în sectorul energiei și în sectorul comerțului cu amănuntul.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/5

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Luxemburgului și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2011-2014

2011/C 210/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului Europei în materie de creștere durabilă și competitivitate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului Europei în materie de creștere durabilă și competitivitate.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și Uniunii Europene (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și Uniunii Europene (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii adoptate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii adoptate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (6) | La 29 aprilie 2011, Luxemburgul a prezentat actualizarea din 2011 a programului său de stabilitate, care vizează perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pentru 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

La 29 aprilie 2011, Luxemburgul a prezentat actualizarea din 2011 a programului său de stabilitate, care vizează perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pentru 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | Având în vedere importanța excepțională pe care sectorul financiar o are pentru economie, Luxemburgul a rezistat relativ bine crizei economice și financiare. După ce PIB-ul real a scăzut cu 3,6 % în 2009, economia s-a redresat rapid în 2010. PIB-ul a crescut cu circa 3,5 %, stimulat de o creștere a cheltuielilor publice decisă de guvern ca parte a Planului european de redresare economică și de o creștere puternică a exporturilor nete. Ocuparea forței de muncă a rămas rezilientă, în parte datorită recurgerii semnificative la lucru cu normă redusă, încurajată de autorități. Rata șomajului a început să crească de la începutul anului 2008 și s-a stabilizat, în general, la 6 %, nivel care reprezintă un maxim istoric pentru Luxemburg. În ciuda recesiunii, finanțele publice ale Luxemburgului sunt relativ solide (în 2010, deficitul a fost de 1,7 %, iar datoria publică brută a fost de 18,4 %), datorită poziției de start extrem de favorabile. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere importanța excepțională pe care sectorul financiar o are pentru economie, Luxemburgul a rezistat relativ bine crizei economice și financiare. După ce PIB-ul real a scăzut cu 3,6 % în 2009, economia s-a redresat rapid în 2010. PIB-ul a crescut cu circa 3,5 %, stimulat de o creștere a cheltuielilor publice decisă de guvern ca parte a Planului european de redresare economică și de o creștere puternică a exporturilor nete. Ocuparea forței de muncă a rămas rezilientă, în parte datorită recurgerii semnificative la lucru cu normă redusă, încurajată de autorități. Rata șomajului a început să crească de la începutul anului 2008 și s-a stabilizat, în general, la 6 %, nivel care reprezintă un maxim istoric pentru Luxemburg. În ciuda recesiunii, finanțele publice ale Luxemburgului sunt relativ solide (în 2010, deficitul a fost de 1,7 %, iar datoria publică brută a fost de 18,4 %), datorită poziției de start extrem de favorabile.

| (8) | Pe baza evaluării programului de stabilitate actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este ușor precaut comparativ cu previziunile din primăvara anului 2011 ale serviciilor Comisiei. Conform programului de stabilitate, obiectivul pe 2011 este un deficit de 1 %, ceea ce corespunde previziunilor din primăvară ale serviciilor Comisiei. În cazul unui scenariu de statu-quo, programul de stabilitate preconizează o deteriorare a deficitului global în 2012 la 1,5 % din PIB, urmând ca ulterior situația să se îmbunătățească treptat din nou, până la 0,8 % din PIB în 2014. Previziunile serviciilor Comisiei sunt puțin mai optimiste, acestea preconizând un deficit de 1,1 % din PIB în 2012, pe baza unui scenariu macroeconomic mai favorabil și a unei creșteri mai lente a cheltuielilor. Programul de stabilitate nu prevede atingerea obiectivului pe termen mediu (OTM), care este definit ca un excedent structural de 0,5 % din PIB, în perioada de programare 2011-2014. În schimb, se preconizează că soldul structural (recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programul de stabilitate, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord) se va deteriora treptat, de la un excedent de 0,3 % în 2011 la un deficit de 0,8 % în 2014. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării programului de stabilitate actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este ușor precaut comparativ cu previziunile din primăvara anului 2011 ale serviciilor Comisiei. Conform programului de stabilitate, obiectivul pe 2011 este un deficit de 1 %, ceea ce corespunde previziunilor din primăvară ale serviciilor Comisiei. În cazul unui scenariu de statu-quo, programul de stabilitate preconizează o deteriorare a deficitului global în 2012 la 1,5 % din PIB, urmând ca ulterior situația să se îmbunătățească treptat din nou, până la 0,8 % din PIB în 2014. Previziunile serviciilor Comisiei sunt puțin mai optimiste, acestea preconizând un deficit de 1,1 % din PIB în 2012, pe baza unui scenariu macroeconomic mai favorabil și a unei creșteri mai lente a cheltuielilor. Programul de stabilitate nu prevede atingerea obiectivului pe termen mediu (OTM), care este definit ca un excedent structural de 0,5 % din PIB, în perioada de programare 2011-2014. În schimb, se preconizează că soldul structural (recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programul de stabilitate, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord) se va deteriora treptat, de la un excedent de 0,3 % în 2011 la un deficit de 0,8 % în 2014.

| (9) | Întrucât se previzionează o creștere solidă a PIB-ului, situația finanțelor publice ale Luxemburgului ar avea de câștigat de pe urma îmbunătățirii în continuare a soldului structural, în vederea atingerii încă din 2012 a obiectivului pe termen mediu. S-ar asigura astfel o marjă de siguranță pentru Luxemburg împotriva unei eventuale încetiniri economice viitoare și s-ar îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În plus, având în vedere impactul pasivelor legate de îmbătrânirea populației, Luxemburgul ar avea de beneficiat de pe urma unui obiectiv pe termen mediu mai ambițios. |
| --- | --- |

(9)

Întrucât se previzionează o creștere solidă a PIB-ului, situația finanțelor publice ale Luxemburgului ar avea de câștigat de pe urma îmbunătățirii în continuare a soldului structural, în vederea atingerii încă din 2012 a obiectivului pe termen mediu. S-ar asigura astfel o marjă de siguranță pentru Luxemburg împotriva unei eventuale încetiniri economice viitoare și s-ar îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În plus, având în vedere impactul pasivelor legate de îmbătrânirea populației, Luxemburgul ar avea de beneficiat de pe urma unui obiectiv pe termen mediu mai ambițios.

| (10) | Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu. Creșterea în decadele viitoare a cheltuielilor publice ale Luxemburgului legate de vârstă și de îmbătrânirea populației se preconizează a fi cea mai puternică din UE. Finanțarea pe termen scurt a sistemului de pensii este sprijinită în prezent de un raport scăzut de dependență economică a persoanelor vârstnice și depinde parțial de contribuțiile plătite de populația relativ tânără de lucrători transfrontalieri. În viitor, ambii factori vor cunoaște o evoluție inversă și se anticipează o creștere semnificativă a costurilor cu pensiile. Chiar dacă guvernul a acumulat active substanțiale, iar rezervele pentru pensii continuă să crească, aceste două elemente nu vor fi suficiente pentru a se asigura sustenabilitatea sistemului. În plus, rata de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă (cu vârsta de 55-64 de ani), de 38,2 % (2009), este una dintre cele mai scăzute din UE (media UE fiind de 46 %). Chiar dacă vârsta legală de pensionare este în principiu de 65 de ani, sistemul de pensii al Luxemburgului permite adesea pensionarea anticipată fără a se efectua vreo reducere a nivelului pensiei, care, în plus, este relativ ridicat. Drept urmare, vârsta medie la care lucrătorii se retrag de pe piața forței de muncă este de 59,4 ani, ceea ce afectează costurile pentru sistemul de pensii. Planurile guvernului de reformă a sistemului de pensii prevăd instituirea unui nou model, prin care lucrătorii să rămână în activitate o perioadă mai lungă, pe bază de voluntariat. S-ar îmbunătăți astfel raportul de dependență al sistemului de pensii. Cu toate acestea, mecanismul respectiv s-ar referi doar la noii pensionari și s-ar aplica doar acelei părți a carierei de după intrarea în vigoare a reformei, astfel că efectul integral al acesteia s-ar produce doar peste 40 de ani. |
| --- | --- |

(10)

Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu. Creșterea în decadele viitoare a cheltuielilor publice ale Luxemburgului legate de vârstă și de îmbătrânirea populației se preconizează a fi cea mai puternică din UE. Finanțarea pe termen scurt a sistemului de pensii este sprijinită în prezent de un raport scăzut de dependență economică a persoanelor vârstnice și depinde parțial de contribuțiile plătite de populația relativ tânără de lucrători transfrontalieri. În viitor, ambii factori vor cunoaște o evoluție inversă și se anticipează o creștere semnificativă a costurilor cu pensiile. Chiar dacă guvernul a acumulat active substanțiale, iar rezervele pentru pensii continuă să crească, aceste două elemente nu vor fi suficiente pentru a se asigura sustenabilitatea sistemului. În plus, rata de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă (cu vârsta de 55-64 de ani), de 38,2 % (2009), este una dintre cele mai scăzute din UE (media UE fiind de 46 %). Chiar dacă vârsta legală de pensionare este în principiu de 65 de ani, sistemul de pensii al Luxemburgului permite adesea pensionarea anticipată fără a se efectua vreo reducere a nivelului pensiei, care, în plus, este relativ ridicat. Drept urmare, vârsta medie la care lucrătorii se retrag de pe piața forței de muncă este de 59,4 ani, ceea ce afectează costurile pentru sistemul de pensii. Planurile guvernului de reformă a sistemului de pensii prevăd instituirea unui nou model, prin care lucrătorii să rămână în activitate o perioadă mai lungă, pe bază de voluntariat. S-ar îmbunătăți astfel raportul de dependență al sistemului de pensii. Cu toate acestea, mecanismul respectiv s-ar referi doar la noii pensionari și s-ar aplica doar acelei părți a carierei de după intrarea în vigoare a reformei, astfel că efectul integral al acesteia s-ar produce doar peste 40 de ani.

| (11) | Competitivitatea Luxemburgului din punctul de vedere al prețurilor și costurilor s-a înrăutățit substanțial de la începutul ultimului deceniu. Acest lucru se datorează evoluțiilor în materie de salarii și de productivitate. În perioada 2000-2010, costurile unitare cu forța de muncă au crescut cam de o dată și jumătate mai rapid în Luxemburg decât, în medie, în UE-15 și de peste cinci ori mai rapid decât în Germania. Având în vedere acordul dintre guvern și sindicate de a amâna, din primăvară până în octombrie 2011, aplicarea mecanismului de indexare salarială automată, în 2011 creșterea salariilor reale va fi foarte moderată. Mai trebuie luată o decizie cu privire la următorul prag. Având în vedere perspectiva curentă în ceea ce privește inflația, următoarea indexare automată ar putea avea loc deja în primăvara anului 2012, anihilându-se astfel câștigurile obținute anterior în materie de competitivitate a costurilor. |
| --- | --- |

(11)

Competitivitatea Luxemburgului din punctul de vedere al prețurilor și costurilor s-a înrăutățit substanțial de la începutul ultimului deceniu. Acest lucru se datorează evoluțiilor în materie de salarii și de productivitate. În perioada 2000-2010, costurile unitare cu forța de muncă au crescut cam de o dată și jumătate mai rapid în Luxemburg decât, în medie, în UE-15 și de peste cinci ori mai rapid decât în Germania. Având în vedere acordul dintre guvern și sindicate de a amâna, din primăvară până în octombrie 2011, aplicarea mecanismului de indexare salarială automată, în 2011 creșterea salariilor reale va fi foarte moderată. Mai trebuie luată o decizie cu privire la următorul prag. Având în vedere perspectiva curentă în ceea ce privește inflația, următoarea indexare automată ar putea avea loc deja în primăvara anului 2012, anihilându-se astfel câștigurile obținute anterior în materie de competitivitate a costurilor.

| (12) | În ciuda unei creșteri istorice puternice a ocupării forței de muncă, rata ocupării populației rezidente este mai mică decât media UE, în special la ambele extreme ale spectrului de vârstă. De locurile de muncă create în ultimii ani au beneficiat în principal persoanele care nu au reședința în Luxemburg. Chiar dacă creșterea ratei șomajului înregistrată din 2008 până în prezent este legată de recesiune, aceasta are tot mai mult un caracter structural, ilustrat de faptul că, în anii de creștere de dinaintea crizei, rata ocupării ar fi trebuit să crească cu circa 4 % pe an pentru a se produce o mică scădere a ratei șomajului. Rata șomajului în rândul tinerilor este relativ ridicată, fiind de 16,1 % în 2010 comparativ cu 6 % din totalul populației active. Rata șomajului depinde, în foarte mare parte, de nivelul de studii. Tinerii cu reședința în Luxemburg se confruntă cu o concurență acerbă pentru locurile de muncă disponibile din partea celor care nu își au reședința în Luxemburg și care adesea sunt la fel de calificați sau chiar mai calificați. |
| --- | --- |

(12)

În ciuda unei creșteri istorice puternice a ocupării forței de muncă, rata ocupării populației rezidente este mai mică decât media UE, în special la ambele extreme ale spectrului de vârstă. De locurile de muncă create în ultimii ani au beneficiat în principal persoanele care nu au reședința în Luxemburg. Chiar dacă creșterea ratei șomajului înregistrată din 2008 până în prezent este legată de recesiune, aceasta are tot mai mult un caracter structural, ilustrat de faptul că, în anii de creștere de dinaintea crizei, rata ocupării ar fi trebuit să crească cu circa 4 % pe an pentru a se produce o mică scădere a ratei șomajului. Rata șomajului în rândul tinerilor este relativ ridicată, fiind de 16,1 % în 2010 comparativ cu 6 % din totalul populației active. Rata șomajului depinde, în foarte mare parte, de nivelul de studii. Tinerii cu reședința în Luxemburg se confruntă cu o concurență acerbă pentru locurile de muncă disponibile din partea celor care nu își au reședința în Luxemburg și care adesea sunt la fel de calificați sau chiar mai calificați.

| (13) | Guvernul a prezentat o serie de angajamente în contextul Pactului Euro Plus. Acestea se referă la cele patru domenii ale pactului. Din punct de vedere al finanțelor publice, guvernul a aprobat elementele unei reforme a pensiilor și se angajează să o finalizeze până la sfârșitul anului 2011. Pentru a consolida stabilitatea financiară, măsurile se axează pe creșterea rezistenței sectorului financiar prin reglementare și supraveghere la nivel european și internațional și pe continuarea eforturilor de diversificare a structurii economiei Luxemburgului. Măsurile din domeniul ocupării forței de muncă se axează pe creșterea eficienței politicilor active de ocupare a forței de muncă (reforma „Administration de l'Emploi”) și pe încurajarea învățării pe tot parcursul vieții în sectorul privat, prin majorarea ratei de cofinanțare din partea statului. Măsurile în materie de competitivitate includ amânarea indexării salariale din primăvara anului 2011 (prevăzută de sistemul automat de indexare) până în octombrie 2011 și un angajament de negociere cu partenerii sociali a unei amânări similare pentru 2012. În plus, guvernul s-a angajat să îmbunătățească mediul de afaceri prin simplificare administrativă și prin îmbunătățirea infrastructurii. Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului, sunt conforme cu agenda de reformă mai amplă, prezentată în programul de stabilitate și în programul național de reformă, și abordează provocările din domeniul pensiilor, competitivității, ocupării forței de muncă (în special a lucrătorilor tineri și a celor mai în vârstă) și al sectorului financiar. Cu toate acestea, unele reforme propuse nu sunt prezentate îndeajuns de detaliat. Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și s-a ținut seama de acestea în recomandări. |
| --- | --- |

(13)

Guvernul a prezentat o serie de angajamente în contextul Pactului Euro Plus. Acestea se referă la cele patru domenii ale pactului. Din punct de vedere al finanțelor publice, guvernul a aprobat elementele unei reforme a pensiilor și se angajează să o finalizeze până la sfârșitul anului 2011. Pentru a consolida stabilitatea financiară, măsurile se axează pe creșterea rezistenței sectorului financiar prin reglementare și supraveghere la nivel european și internațional și pe continuarea eforturilor de diversificare a structurii economiei Luxemburgului. Măsurile din domeniul ocupării forței de muncă se axează pe creșterea eficienței politicilor active de ocupare a forței de muncă (reforma „Administration de l'Emploi”) și pe încurajarea învățării pe tot parcursul vieții în sectorul privat, prin majorarea ratei de cofinanțare din partea statului. Măsurile în materie de competitivitate includ amânarea indexării salariale din primăvara anului 2011 (prevăzută de sistemul automat de indexare) până în octombrie 2011 și un angajament de negociere cu partenerii sociali a unei amânări similare pentru 2012. În plus, guvernul s-a angajat să îmbunătățească mediul de afaceri prin simplificare administrativă și prin îmbunătățirea infrastructurii. Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului, sunt conforme cu agenda de reformă mai amplă, prezentată în programul de stabilitate și în programul național de reformă, și abordează provocările din domeniul pensiilor, competitivității, ocupării forței de muncă (în special a lucrătorilor tineri și a celor mai în vârstă) și al sectorului financiar. Cu toate acestea, unele reforme propuse nu sunt prezentate îndeajuns de detaliat. Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și s-a ținut seama de acestea în recomandări.

| (14) | Comisia a evaluat, în cazul Luxemburgului, programul de stabilitate și programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de respectarea de către acestea a normelor și orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Drept urmare, Comisia consideră că ar putea fi posibilă o reducere mai ambițioasă a deficitului în 2011, având în vedere perspectiva macroeconomică favorabilă, și că printr-un efort bugetar mai susținut Luxemburgul ar putea atinge în 2012 obiectivul pe termen mediu. Ar trebui luate, de asemenea, măsuri suplimentare de reformă a sistemului de pensii și de promovare a îmbătrânirii active, de consolidare a competitivității și de sprijinire a tinerilor în găsirea unui loc de muncă. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a evaluat, în cazul Luxemburgului, programul de stabilitate și programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de respectarea de către acestea a normelor și orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Drept urmare, Comisia consideră că ar putea fi posibilă o reducere mai ambițioasă a deficitului în 2011, având în vedere perspectiva macroeconomică favorabilă, și că printr-un efort bugetar mai susținut Luxemburgul ar putea atinge în 2012 obiectivul pe termen mediu. Ar trebui luate, de asemenea, măsuri suplimentare de reformă a sistemului de pensii și de promovare a îmbătrânirii active, de consolidare a competitivității și de sprijinire a tinerilor în găsirea unui loc de muncă.

| (15) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 iunie 2010, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a programului de stabilitate prezentat de Luxemburg și avizul său (3) se reflectă în special în recomandările 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a analizat programul de reformă prezentat de Luxemburg, |
| --- | --- |

(15)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 iunie 2010, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a programului de stabilitate prezentat de Luxemburg și avizul său (3) se reflectă în special în recomandările 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a analizat programul de reformă prezentat de Luxemburg,

RECOMANDĂ, ca Luxemburgul să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să profite de îmbunătățirea condițiilor ciclice, să consolideze efortul bugetar și să utilizeze veniturile suplimentare neașteptate pentru reducerea suplimentară a deficitului global și pentru atingerea obiectivului pe termen mediu în 2012. |
| --- | --- |

1.

Să profite de îmbunătățirea condițiilor ciclice, să consolideze efortul bugetar și să utilizeze veniturile suplimentare neașteptate pentru reducerea suplimentară a deficitului global și pentru atingerea obiectivului pe termen mediu în 2012.

| 2. | Să propună și să implementeze o reformă amplă a pensiilor, pentru a se asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, începând cu măsuri de creștere a ratei de participare a lucrătorilor mai în vârstă, în special prin descurajarea pensionării anticipate. În vederea creșterii vârstei efective de pensionare, ar putea fi avute în vedere măsuri, cum ar fi stabilirea unei legături între vârsta legală de pensionare și speranța de viață. |
| --- | --- |

2.

Să propună și să implementeze o reformă amplă a pensiilor, pentru a se asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, începând cu măsuri de creștere a ratei de participare a lucrătorilor mai în vârstă, în special prin descurajarea pensionării anticipate. În vederea creșterii vârstei efective de pensionare, ar putea fi avute în vedere măsuri, cum ar fi stabilirea unei legături între vârsta legală de pensionare și speranța de viață.

| 3. | Să adopte măsuri pentru a reforma, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a garanta faptul că majorările salariale reflectă evoluțiile în materie de productivitate a muncii și competitivitate. |
| --- | --- |

3.

Să adopte măsuri pentru a reforma, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a garanta faptul că majorările salariale reflectă evoluțiile în materie de productivitate a muncii și competitivitate.

| 4. | Să ia măsuri în vederea reducerii ratei șomajului în rândul tinerilor, prin sporirea măsurilor în materie de formare și educație, menite să coreleze mai bine calificările tinerilor cu cererea de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri în vederea reducerii ratei șomajului în rândul tinerilor, prin sporirea măsurilor în materie de formare și educație, menite să coreleze mai bine calificările tinerilor cu cererea de pe piața forței de muncă.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/8

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă pe 2011 al Austriei și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2014

2011/C 210/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | Consiliul a adoptat, la 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul a adoptat, la 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex-ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex-ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (6) | La 27 aprilie 2011, Austria și-a prezentat Programul de stabilitate actualizat în 2011, care vizează perioada 2011-2014, iar la 2 mai 2011, Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele. |
| --- | --- |

(6)

La 27 aprilie 2011, Austria și-a prezentat Programul de stabilitate actualizat în 2011, care vizează perioada 2011-2014, iar la 2 mai 2011, Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele.

| (7) | La momentul intrării în criză, economia austriacă se afla pe fundamente solide, fără să fi suferit dezechilibre majore sau denaturări în perioada premergătoare acesteia. În pofida acestui lucru, criza financiară și economică a împins economia în cea mai profundă recesiune din ultimele decenii. Per ansamblu, PIB-ul real s-a contractat cu aproape 4 % în 2009. Ca urmare a crizei, ocuparea forței de muncă a scăzut cu aproape 1 % în 2009, ridicând șomajul la 4,8 % (de la 3,8 % în anul precedent). Criza a stopat creșterea continuă a excedentului de cont curent. Criza economică și financiară a avut un impact puternic asupra finanțelor publice. Ca urmare a adoptării pachetelor de măsuri de stimulare și a funcționării depline a stabilizatorilor automați, deficitul public a atins un nivel de 4,1 % și 4,6 %, din PIB în 2009 și, respectiv, 2010. Datoria publică a crescut la 69,6 % și, respectiv, 72,3 % din PIB în 2009 și, respectiv, 2010. Deoarece cea mai mare parte din măsurile de stimulare au fost de natură permanentă, a fost nevoie de consolidare fiscală de îndată ce condițiile economice s-au ameliorat. Un pachet de măsuri de consolidare, care se ridică la aproximativ 1 % din PIB, a fost adoptat prin legea bugetului pe 2011. Începând din cel de al treilea trimestru al anului 2009, economia și-a revenit progresiv din criză pe fondul îmbunătățirii cererii externe și, în special, al unei activități economice mai intense în Germania. În ansamblu, creșterea PIB-ului real a atins 2 % în 2010. |
| --- | --- |

(7)

La momentul intrării în criză, economia austriacă se afla pe fundamente solide, fără să fi suferit dezechilibre majore sau denaturări în perioada premergătoare acesteia. În pofida acestui lucru, criza financiară și economică a împins economia în cea mai profundă recesiune din ultimele decenii. Per ansamblu, PIB-ul real s-a contractat cu aproape 4 % în 2009. Ca urmare a crizei, ocuparea forței de muncă a scăzut cu aproape 1 % în 2009, ridicând șomajul la 4,8 % (de la 3,8 % în anul precedent). Criza a stopat creșterea continuă a excedentului de cont curent. Criza economică și financiară a avut un impact puternic asupra finanțelor publice. Ca urmare a adoptării pachetelor de măsuri de stimulare și a funcționării depline a stabilizatorilor automați, deficitul public a atins un nivel de 4,1 % și 4,6 %, din PIB în 2009 și, respectiv, 2010. Datoria publică a crescut la 69,6 % și, respectiv, 72,3 % din PIB în 2009 și, respectiv, 2010. Deoarece cea mai mare parte din măsurile de stimulare au fost de natură permanentă, a fost nevoie de consolidare fiscală de îndată ce condițiile economice s-au ameliorat. Un pachet de măsuri de consolidare, care se ridică la aproximativ 1 % din PIB, a fost adoptat prin legea bugetului pe 2011. Începând din cel de al treilea trimestru al anului 2009, economia și-a revenit progresiv din criză pe fondul îmbunătățirii cererii externe și, în special, al unei activități economice mai intense în Germania. În ansamblu, creșterea PIB-ului real a atins 2 % în 2010.

| (8) | Pe baza evaluării, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate actualizat, Consiliul este de părere că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil, și prea favorabil spre sfârșitul perioadei de programului de stabilitate. Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu, prezentat în cea mai recentă actualizare a programului de stabilitate, este reducerea treptată a deficitului public de la 4,6 % din PIB în 2010 la 2,4 % din PIB în 2014, în principal prin restrângerea cheltuielilor. Există riscuri de evoluție negativă a acestor obiective, din cauza faptului că măsurile care sprijină strategia de consolidare la nivel subnațional nu sunt specificate, și a faptului că economiile preconizate pentru unele dintre măsurile adoptate la nivel federal nu se vor materializa, de exemplu, câștigurile din campania pentru combaterea fraudei fiscale, al cărei impact estimat pare a fi bazat foarte mult pe speculații. Pe de altă parte, un factor de risc pozitiv este cadrul multianual de cheltuieli introdus pentru guvernul federal în 2009, care pare să fi contribuit la consolidarea previzibilității procesului bugetar pe termen mediu, deși doar la nivel federal. Programul de stabilitate prevede că ponderea datoriei în PIB va crește de la 72,3 % în 2010 la 75,5 % în 2013, înainte de a reveni la 75,1 % în 2014. Cu toate acestea, există unele riscuri legate de această estimare, care se referă la creșterea datoriilor societăților de stat, clasificate în afara sectorului public, și la sarcinile suplimentare potențiale care decurg din măsurile de sprijin pentru sectorul bancar. În același timp, cu toate acestea, rata datoriei s-ar putea dovedi mai mică, deoarece este probabil ca băncile care au primit ajutor public în timpul crizei să ramburseze acest ajutor în avans față de calendarul prevăzut în programul de stabilitate. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate actualizat, Consiliul este de părere că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil, și prea favorabil spre sfârșitul perioadei de programului de stabilitate. Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu, prezentat în cea mai recentă actualizare a programului de stabilitate, este reducerea treptată a deficitului public de la 4,6 % din PIB în 2010 la 2,4 % din PIB în 2014, în principal prin restrângerea cheltuielilor. Există riscuri de evoluție negativă a acestor obiective, din cauza faptului că măsurile care sprijină strategia de consolidare la nivel subnațional nu sunt specificate, și a faptului că economiile preconizate pentru unele dintre măsurile adoptate la nivel federal nu se vor materializa, de exemplu, câștigurile din campania pentru combaterea fraudei fiscale, al cărei impact estimat pare a fi bazat foarte mult pe speculații. Pe de altă parte, un factor de risc pozitiv este cadrul multianual de cheltuieli introdus pentru guvernul federal în 2009, care pare să fi contribuit la consolidarea previzibilității procesului bugetar pe termen mediu, deși doar la nivel federal. Programul de stabilitate prevede că ponderea datoriei în PIB va crește de la 72,3 % în 2010 la 75,5 % în 2013, înainte de a reveni la 75,1 % în 2014. Cu toate acestea, există unele riscuri legate de această estimare, care se referă la creșterea datoriilor societăților de stat, clasificate în afara sectorului public, și la sarcinile suplimentare potențiale care decurg din măsurile de sprijin pentru sectorul bancar. În același timp, cu toate acestea, rata datoriei s-ar putea dovedi mai mică, deoarece este probabil ca băncile care au primit ajutor public în timpul crizei să ramburseze acest ajutor în avans față de calendarul prevăzut în programul de stabilitate.

| (9) | Conform programului de stabilitate, se preconizează ca deficitul public să scadă sub valoarea de referință de 3 % în 2013, în conformitate cu termenul stabilit de Consiliu. Cu toate acestea, efortul bugetar anual mediu de 0,2 % din PIB prevăzut de programul de stabilitate în perioada 2011-2013 este mult sub nivelul de efort de 0,75 % din PIB pe care Consiliul a cerut Austriei să-l obțină. În conformitate cu ultima evaluare a Comisiei, riscurile privind sustenabilitate pe termen lung a finanțelor publice par să fie medii. |
| --- | --- |

(9)

Conform programului de stabilitate, se preconizează ca deficitul public să scadă sub valoarea de referință de 3 % în 2013, în conformitate cu termenul stabilit de Consiliu. Cu toate acestea, efortul bugetar anual mediu de 0,2 % din PIB prevăzut de programul de stabilitate în perioada 2011-2013 este mult sub nivelul de efort de 0,75 % din PIB pe care Consiliul a cerut Austriei să-l obțină. În conformitate cu ultima evaluare a Comisiei, riscurile privind sustenabilitate pe termen lung a finanțelor publice par să fie medii.

| (10) | Ținând seama că Austria a elaborat un pact național de stabilitate, aflat în vigoare, reformarea în continuare a raporturilor bugetare dintre diferitele niveluri ale administrației publice va aduce economii substanțiale, va contribui la consolidarea bugetară și la disponibilizarea de resurse pentru investiții generatoare de creștere economică în domenii cum ar fi C&D și educația. Este pe deplin recunoscut faptul că raporturile actuale sunt complexe: nu numai că veniturile provenite din majoritatea impozitelor individuale sunt împărțite între administrațiile de pe diverse niveluri teritoriale, în proporții fixe, dar, în multe zone, procesul decizional este, de asemenea, împărțit între autorități aflate la diverse niveluri. Pentru o serie de activități, responsabilitățile privind colectarea și cheltuirea veniturilor nu sunt atribuite în cadrul aceluiași nivel al administrației publice. Exemple semnificative de ineficiență, care decurg din forma actuală a raporturilor bugetare respective, se găsesc în domeniul sănătății și al educației. |
| --- | --- |

(10)

Ținând seama că Austria a elaborat un pact național de stabilitate, aflat în vigoare, reformarea în continuare a raporturilor bugetare dintre diferitele niveluri ale administrației publice va aduce economii substanțiale, va contribui la consolidarea bugetară și la disponibilizarea de resurse pentru investiții generatoare de creștere economică în domenii cum ar fi C&D și educația. Este pe deplin recunoscut faptul că raporturile actuale sunt complexe: nu numai că veniturile provenite din majoritatea impozitelor individuale sunt împărțite între administrațiile de pe diverse niveluri teritoriale, în proporții fixe, dar, în multe zone, procesul decizional este, de asemenea, împărțit între autorități aflate la diverse niveluri. Pentru o serie de activități, responsabilitățile privind colectarea și cheltuirea veniturilor nu sunt atribuite în cadrul aceluiași nivel al administrației publice. Exemple semnificative de ineficiență, care decurg din forma actuală a raporturilor bugetare respective, se găsesc în domeniul sănătății și al educației.

| (11) | Sarcina fiscală medie în Austria este printre cele mai ridicate din UE. În comparație cu alte țări membre UE, contribuțiile la asigurările sociale ale salariaților sunt foarte ridicate. Reducerea contribuțiilor la asigurările de șomaj ale persoanelor cu salarii mici în 2008 și reforma impozitului pe venit din 2009 au contribuit la reducerea sarcinii fiscale asupra forței de muncă, dar nu au putut împiedica ușoara creștere a sarcinii fiscale pentru persoanele cu venituri mici și medii în comparație cu începutul deceniului trecut. Această sarcină are un impact negativ asupra ocupării forței de muncă, în special pentru lucrătorii cu salarii mici și o calificare redusă. |
| --- | --- |

(11)

Sarcina fiscală medie în Austria este printre cele mai ridicate din UE. În comparație cu alte țări membre UE, contribuțiile la asigurările sociale ale salariaților sunt foarte ridicate. Reducerea contribuțiilor la asigurările de șomaj ale persoanelor cu salarii mici în 2008 și reforma impozitului pe venit din 2009 au contribuit la reducerea sarcinii fiscale asupra forței de muncă, dar nu au putut împiedica ușoara creștere a sarcinii fiscale pentru persoanele cu venituri mici și medii în comparație cu începutul deceniului trecut. Această sarcină are un impact negativ asupra ocupării forței de muncă, în special pentru lucrătorii cu salarii mici și o calificare redusă.

| (12) | Rata de ocupare a forței de muncă a lucrătorilor în vârstă în Austria este încă mult sub media UE în pofida creșterii accentuate din ultimul deceniu. Schemele de pensionare anticipată și pensiile de invaliditate sunt utilizate în continuare pe scară largă. În total, 72 % din ansamblul noilor pensii în 2010 au fost acordate înaintea atingerii vârstei legale de pensionare. Un alt factor care contribuie la nivelul redus de ocupare a lucrătorilor în vârstă este vârsta legală, încă relativ scăzută, de pensionare a femeilor (60). Având în vedere evoluțiile demografice din Austria, creșterea vârstei efective de pensionare și îmbunătățirea cadrului care să permită lucrătorilor în vârstă să rămână mai mult timp pe piața muncii sunt importante în contextul în care trebuie asigurate sustenabilitatea finanțelor publice și stimularea ofertei de forță de muncă, a cărei scădere se preconizează începând cu 2020. |
| --- | --- |

(12)

Rata de ocupare a forței de muncă a lucrătorilor în vârstă în Austria este încă mult sub media UE în pofida creșterii accentuate din ultimul deceniu. Schemele de pensionare anticipată și pensiile de invaliditate sunt utilizate în continuare pe scară largă. În total, 72 % din ansamblul noilor pensii în 2010 au fost acordate înaintea atingerii vârstei legale de pensionare. Un alt factor care contribuie la nivelul redus de ocupare a lucrătorilor în vârstă este vârsta legală, încă relativ scăzută, de pensionare a femeilor (60). Având în vedere evoluțiile demografice din Austria, creșterea vârstei efective de pensionare și îmbunătățirea cadrului care să permită lucrătorilor în vârstă să rămână mai mult timp pe piața muncii sunt importante în contextul în care trebuie asigurate sustenabilitatea finanțelor publice și stimularea ofertei de forță de muncă, a cărei scădere se preconizează începând cu 2020.

| (13) | Rata de ocupare a femeilor în Austria este relativ ridicată, asociată cu una dintre cele mai ridicate rate de ocupare cu fracțiune de normă. Locurile de muncă pentru femei se concentrează foarte puternic în categoria locurilor de muncă cu salarii mici. Aceste caracteristici conduc la o diferență de remunerare între femei și bărbați de 25,4 %, care se situează pe locul al doilea dintre cele mai ridicate din UE și reprezintă unul din factorii care au condus la un risc relativ ridicat de sărăcie pentru femei. Unul din motivele pentru care femeile lucrează cu fracțiune de normă este distribuirea inegală între femei și bărbați a obligațiilor privind îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă, precum și lipsa serviciilor de îngrijire a copiilor și de îngrijire de lungă durată. |
| --- | --- |

(13)

Rata de ocupare a femeilor în Austria este relativ ridicată, asociată cu una dintre cele mai ridicate rate de ocupare cu fracțiune de normă. Locurile de muncă pentru femei se concentrează foarte puternic în categoria locurilor de muncă cu salarii mici. Aceste caracteristici conduc la o diferență de remunerare între femei și bărbați de 25,4 %, care se situează pe locul al doilea dintre cele mai ridicate din UE și reprezintă unul din factorii care au condus la un risc relativ ridicat de sărăcie pentru femei. Unul din motivele pentru care femeile lucrează cu fracțiune de normă este distribuirea inegală între femei și bărbați a obligațiilor privind îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă, precum și lipsa serviciilor de îngrijire a copiilor și de îngrijire de lungă durată.

| (14) | Sistemul de învățământ este caracterizat de „orientarea precoce”, elevii trebuind să decidă la vârsta de 10 ani cu privire la viitorul parcurs educativ, cu o posibilitate redusă de a trece de la o opțiune la alta și cu o răspândire largă a învățământului de o jumătate de zi. Acest lucru poate duce la rezultate care nu sunt cele mai bune la nivel educațional în rândul tinerilor vulnerabili, în special al celor care provin din familii de migranți. „Opțiunea precoce” predetermină în mare măsură parcursul educativ, făcând mai dificilă ajungerea la niveluri de învățământ superior într-o etapă ulterioară. O școală comună pentru toți copiii între 10 și 14 ani ar contribui la îmbunătățirea egalității de șanse în sistemul de învățământ și ar contribui la combaterea abandonului școlar. |
| --- | --- |

(14)

Sistemul de învățământ este caracterizat de „orientarea precoce”, elevii trebuind să decidă la vârsta de 10 ani cu privire la viitorul parcurs educativ, cu o posibilitate redusă de a trece de la o opțiune la alta și cu o răspândire largă a învățământului de o jumătate de zi. Acest lucru poate duce la rezultate care nu sunt cele mai bune la nivel educațional în rândul tinerilor vulnerabili, în special al celor care provin din familii de migranți. „Opțiunea precoce” predetermină în mare măsură parcursul educativ, făcând mai dificilă ajungerea la niveluri de învățământ superior într-o etapă ulterioară. O școală comună pentru toți copiii între 10 și 14 ani ar contribui la îmbunătățirea egalității de șanse în sistemul de învățământ și ar contribui la combaterea abandonului școlar.

| (15) | Concurența în sectorul serviciilor, în special al serviciilor bazate pe rețele, cum ar fi telecomunicațiile, transporturile, utilitățile, precum și comerțul cu amănuntul și serviciile profesionale, nu este suficient de dezvoltată. Creșterea productivității trenează și structura pieței nu a încurajat puterea de cumpărare și cererea consumatorilor. Promovarea concurenței prin facilitarea intrării pe piață, reducerea reglementării normative a profesiilor și asigurarea stabilirii prețurilor pe baze concurențiale ar extinde posibilitățile de alegere ale consumatorului, iar prețurile ar fi mai accesibile. Austria a acumulat întârzieri mari în punerea în aplicare a directivei privind serviciile; soluționarea acestora ar putea contribui la stimularea creșterii economice. Adoptarea „legii orizontale”, o lege federală de punere în aplicare a principiilor fundamentale ale directivei, este în special așteptată. |
| --- | --- |

(15)

Concurența în sectorul serviciilor, în special al serviciilor bazate pe rețele, cum ar fi telecomunicațiile, transporturile, utilitățile, precum și comerțul cu amănuntul și serviciile profesionale, nu este suficient de dezvoltată. Creșterea productivității trenează și structura pieței nu a încurajat puterea de cumpărare și cererea consumatorilor. Promovarea concurenței prin facilitarea intrării pe piață, reducerea reglementării normative a profesiilor și asigurarea stabilirii prețurilor pe baze concurențiale ar extinde posibilitățile de alegere ale consumatorului, iar prețurile ar fi mai accesibile. Austria a acumulat întârzieri mari în punerea în aplicare a directivei privind serviciile; soluționarea acestora ar putea contribui la stimularea creșterii economice. Adoptarea „legii orizontale”, o lege federală de punere în aplicare a principiilor fundamentale ale directivei, este în special așteptată.

| (16) | Austria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele se referă la trei din cele patru domenii ale pactului. Pe partea bugetară, măsurile răspund necesității de a crește vârsta efectivă de pensionare, precum și de control mai eficace al cheltuielilor publice la diferitele niveluri ale administrației. În privința ocupării forței de muncă, accentul se pune pe combaterea șomajului în rândul tinerilor, iar în privința competitivității, pe investițiile suplimentare în cercetare și în învățământul tehnic, precum și pe elaborarea unor modele de programe prelungite în școli. Inițiativele prezentate în cadrul pactului sunt conforme cu programul național de reformă și sunt în conformitate cu Legea cadrului bugetar federal și cu programul de stabilitate. Cu toate acestea, deși măsurile vizează unele dintre principalele aspecte socioeconomice cu care se confruntă această țară, există provocări importante, care ar fi putut fi incluse în mod util în angajamente, inclusiv în domeniul politicii bugetare, al educației, al concurenței și al inovării. Angajamentele în cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomandări. |
| --- | --- |

(16)

Austria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele se referă la trei din cele patru domenii ale pactului. Pe partea bugetară, măsurile răspund necesității de a crește vârsta efectivă de pensionare, precum și de control mai eficace al cheltuielilor publice la diferitele niveluri ale administrației. În privința ocupării forței de muncă, accentul se pune pe combaterea șomajului în rândul tinerilor, iar în privința competitivității, pe investițiile suplimentare în cercetare și în învățământul tehnic, precum și pe elaborarea unor modele de programe prelungite în școli. Inițiativele prezentate în cadrul pactului sunt conforme cu programul național de reformă și sunt în conformitate cu Legea cadrului bugetar federal și cu programul de stabilitate. Cu toate acestea, deși măsurile vizează unele dintre principalele aspecte socioeconomice cu care se confruntă această țară, există provocări importante, care ar fi putut fi incluse în mod util în angajamente, inclusiv în domeniul politicii bugetare, al educației, al concurenței și al inovării. Angajamentele în cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomandări.

| (17) | Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, precum și angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus ale Austriei. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică socioeconomică și bugetară sustenabilă în Austria, dar și modul în care se respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE printr-o contribuție de la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Totodată, consideră că, dat fiind condițiile economice favorabile, efortul de consolidare bugetară ar trebui intensificat, în special în 2012, și că ar trebui continuată reforma relațiilor bugetare dintre diversele niveluri ale administrației. Reducerea sarcinii fiscale, îmbunătățirea rezultatelor din domeniul educației și combaterea segmentării de gen ar fi benefice pentru dinamismul pieței muncii, în timp ce consolidarea concurenței și stimularea inovării ar crește competitivitatea. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, precum și angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus ale Austriei. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică socioeconomică și bugetară sustenabilă în Austria, dar și modul în care se respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE printr-o contribuție de la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Totodată, consideră că, dat fiind condițiile economice favorabile, efortul de consolidare bugetară ar trebui intensificat, în special în 2012, și că ar trebui continuată reforma relațiilor bugetare dintre diversele niveluri ale administrației. Reducerea sarcinii fiscale, îmbunătățirea rezultatelor din domeniul educației și combaterea segmentării de gen ar fi benefice pentru dinamismul pieței muncii, în timp ce consolidarea concurenței și stimularea inovării ar crește competitivitatea.

| (18) | În lumina prezentei evaluări, ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene din 2 decembrie 2009, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a programului de stabilitate al Austriei, iar avizul său (3) se reflectă, în special, în recomandările de la punctele 1 și 2 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina prezentei evaluări, ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene din 2 decembrie 2009, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a programului de stabilitate al Austriei, iar avizul său (3) se reflectă, în special, în recomandările de la punctele 1 și 2 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Austria să acționeze în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să profite de redresarea economică în curs pentru accelerarea procesului de corectare a deficitului excesiv, care este planificat mai ales în ceea ce privește partea de cheltuieli, aducând astfel rata ridicată a datoriei publice pe o pantă descendentă, pentru a asigura un efort fiscal anual mediu de cel puțin 0,75 % din PIB în 2012 și 2013 în concordanță cu recomandările Consiliului în temeiul EDP. În acest scop, să adopte și să pună în aplicare măsurile necesare, inclusiv la nivel subnațional. Să specifice măsurile necesare care să asigure progresul pentru atingerea obiectivului pe termen mediu în concordanță cu Pactul de stabilitate și creștere (PSC) după corectarea deficitului excesiv. |
| --- | --- |

1.

Să profite de redresarea economică în curs pentru accelerarea procesului de corectare a deficitului excesiv, care este planificat mai ales în ceea ce privește partea de cheltuieli, aducând astfel rata ridicată a datoriei publice pe o pantă descendentă, pentru a asigura un efort fiscal anual mediu de cel puțin 0,75 % din PIB în 2012 și 2013 în concordanță cu recomandările Consiliului în temeiul EDP. În acest scop, să adopte și să pună în aplicare măsurile necesare, inclusiv la nivel subnațional. Să specifice măsurile necesare care să asigure progresul pentru atingerea obiectivului pe termen mediu în concordanță cu Pactul de stabilitate și creștere (PSC) după corectarea deficitului excesiv.

| 2. | Să ia măsuri de continuare a consolidării cadrului bugetar național prin alinierea responsabilităților legislative, administrative și de colectare și cheltuire a veniturilor între diversele niveluri de guvernare, în special în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsuri de continuare a consolidării cadrului bugetar național prin alinierea responsabilităților legislative, administrative și de colectare și cheltuire a veniturilor între diversele niveluri de guvernare, în special în domeniul sănătății.

| 3. | În consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, să ia măsuri pentru limitarea și mai mare a accesului la actualul sistem de pensionare anticipată pentru persoanele cu perioade lungi de asigurare și să ia măsuri pentru reducerea perioadei de tranziție pentru armonizarea vârstelor legale de pensionare ale femeilor și bărbaților în vederea asigurării caracterului sustenabil și adecvat al sistemului de pensii. Să aplice cu strictețe condițiile de acces la sistemul de pensii de invaliditate. |
| --- | --- |

3.

În consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, să ia măsuri pentru limitarea și mai mare a accesului la actualul sistem de pensionare anticipată pentru persoanele cu perioade lungi de asigurare și să ia măsuri pentru reducerea perioadei de tranziție pentru armonizarea vârstelor legale de pensionare ale femeilor și bărbaților în vederea asigurării caracterului sustenabil și adecvat al sistemului de pensii. Să aplice cu strictețe condițiile de acces la sistemul de pensii de invaliditate.

| 4. | Să ia măsuri pentru a spori participarea pe piața muncii, inclusiv următoarele: reducerea, într-o manieră neutră din punct de vedere bugetar, a sarcinii fiscale și de asigurări sociale pentru forța de muncă, în special pentru persoanele cu venituri mici și medii; punerea în aplicare a planului național de acțiune privind tratamentul egal pentru femei și bărbați pe piața muncii, care cuprinde creșterea disponibilității serviciilor de îngrijire și a numărului de locuri în școli cu program prelungit, astfel încât să se ofere mai multe posibilități femeilor pentru a lucra cu normă întreagă, precum și reducerea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați; luarea de măsuri de îmbunătățire a rezultatelor școlare și de prevenire a abandonului școlar. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri pentru a spori participarea pe piața muncii, inclusiv următoarele: reducerea, într-o manieră neutră din punct de vedere bugetar, a sarcinii fiscale și de asigurări sociale pentru forța de muncă, în special pentru persoanele cu venituri mici și medii; punerea în aplicare a planului național de acțiune privind tratamentul egal pentru femei și bărbați pe piața muncii, care cuprinde creșterea disponibilității serviciilor de îngrijire și a numărului de locuri în școli cu program prelungit, astfel încât să se ofere mai multe posibilități femeilor pentru a lucra cu normă întreagă, precum și reducerea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați; luarea de măsuri de îmbunătățire a rezultatelor școlare și de prevenire a abandonului școlar.

| 5. | Să ia măsuri suplimentare pentru încurajarea concurenței, în special în sectorul serviciilor, prin reducerea obstacolelor de intrare pe piață, eliminarea restricțiilor nejustificate privind anumite profesii, precum și creșterea competențelor autorităților din domeniul concurenței. Să accelereze adoptarea „legii orizontale” de punere în aplicare a directivei privind serviciile. |
| --- | --- |

5.

Să ia măsuri suplimentare pentru încurajarea concurenței, în special în sectorul serviciilor, prin reducerea obstacolelor de intrare pe piață, eliminarea restricțiilor nejustificate privind anumite profesii, precum și creșterea competențelor autorităților din domeniul concurenței. Să accelereze adoptarea „legii orizontale” de punere în aplicare a directivei privind serviciile.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/12

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Ciprului și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Ciprului pentru perioada 2011-2014

2011/C 210/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | Consiliul a adoptat, la 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul a adoptat, la 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de aceste orientări integrate la elaborarea politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (6) | La 6 mai 2011, Cipru și-a prezentat Programul național de reformă din 2011 și la 7 mai 2011 Programul de stabilitate din 2011, care vizează perioada 2011-2014. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele. |
| --- | --- |

(6)

La 6 mai 2011, Cipru și-a prezentat Programul național de reformă din 2011 și la 7 mai 2011 Programul de stabilitate din 2011, care vizează perioada 2011-2014. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele.

| (7) | Economia cipriotă își revine într-o anumită măsură după ce a suferit prima contractare din ultimii 35 de ani în 2009, când PIB-ul real a scăzut cu 1,7 %. Piața muncii a fost afectată de recesiune, rata șomajului atingând 6,5 % în 2010. Finanțele publice s-au deteriorat la rândul lor. De la excedent bugetar s-a ajuns la un deficit de 6 % din PIB în 2009, ca urmare a acțiunii stabilizatorilor automați, a măsurilor discreționare de stimulare fiscală adoptate pentru contracararea scăderii economice și a efectelor importante ale unui model de creștere bazat mai puțin pe venituri din impozite. Activitatea economică s-a îmbunătățit într-o anumită măsură în 2010, înregistrând o creștere de 1 %, determinată în principal de acumularea stocurilor de produse, după reducerea lor masivă din 2009, asociată cu reluarea ușoară a consumului privat. Se preconizează că perspectivele economice îmbunătățite se vor reflecta pozitiv asupra pieței muncii; rata de ocupare a forței de muncă va cunoaște o ușoară ameliorare, iar șomajul ar trebui să scadă treptat, conform estimărilor, comparativ cu nivelul record atins la sfârșitul anului 2010. |
| --- | --- |

(7)

Economia cipriotă își revine într-o anumită măsură după ce a suferit prima contractare din ultimii 35 de ani în 2009, când PIB-ul real a scăzut cu 1,7 %. Piața muncii a fost afectată de recesiune, rata șomajului atingând 6,5 % în 2010. Finanțele publice s-au deteriorat la rândul lor. De la excedent bugetar s-a ajuns la un deficit de 6 % din PIB în 2009, ca urmare a acțiunii stabilizatorilor automați, a măsurilor discreționare de stimulare fiscală adoptate pentru contracararea scăderii economice și a efectelor importante ale unui model de creștere bazat mai puțin pe venituri din impozite. Activitatea economică s-a îmbunătățit într-o anumită măsură în 2010, înregistrând o creștere de 1 %, determinată în principal de acumularea stocurilor de produse, după reducerea lor masivă din 2009, asociată cu reluarea ușoară a consumului privat. Se preconizează că perspectivele economice îmbunătățite se vor reflecta pozitiv asupra pieței muncii; rata de ocupare a forței de muncă va cunoaște o ușoară ameliorare, iar șomajul ar trebui să scadă treptat, conform estimărilor, comparativ cu nivelul record atins la sfârșitul anului 2010.

| (8) | Pe baza evaluării programului de stabilitate actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare este plauzibil până în 2012 însă prea optimist pentru perioada ulterioară, comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011. Programul de stabilitate vizează reducerea deficitului bugetar la 4 % din PIB în 2011 și la 2,6 % în 2012, conform recomandării Consiliului din 13 iulie 2010, și continuarea consolidării în perioada ulterioară. În program se estimează că ponderea datoriei va atinge un nivel maxim în 2012, după care va urma o scădere. În perioada 2011-2012, soldul structural se va îmbunătăți anual, în medie, cu 1,5 % din PIB, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010. Totuși, se preconizează că îmbunătățirea structurală nu se va ridica la înălțimea cerințelor din Pactul de stabilitate și creștere nici în 2013, nici în 2014. Se estimează că obiectivul pe termen mediu, reprezentat, după cum se reafirmă în program, de un buget echilibrat din punct de vedere structural, nu va fi realizat în cursul perioadei analizate. Ajustarea globală planificată se bazează pe restrângerea cheltuielilor, în schimb pentru 2011 majoritatea măsurilor sunt pe partea de venituri. În linii mari, traiectoria de consolidare schițată în program este amenințată de riscuri de deteriorare. Acestea sunt legate de efortul permanent de reechilibrare în direcția unui model de creștere mai puțin bazat pe venituri fiscale, de practica adoptării de bugete suplimentare în cursul anului și de punerea în aplicare la timp a măsurilor care necesită încă să fie convenite cu partenerii sociali, dar și a altora, încă neprecizate (cum ar fi limitarea cheltuielilor curente). Având în vedere aceste riscuri, ar putea fi necesară adoptarea unor măsuri suplimentare în cazul în care evoluțiile macroeconomice sau bugetare se dovedesc a fi sub așteptări. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării programului de stabilitate actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare este plauzibil până în 2012 însă prea optimist pentru perioada ulterioară, comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011. Programul de stabilitate vizează reducerea deficitului bugetar la 4 % din PIB în 2011 și la 2,6 % în 2012, conform recomandării Consiliului din 13 iulie 2010, și continuarea consolidării în perioada ulterioară. În program se estimează că ponderea datoriei va atinge un nivel maxim în 2012, după care va urma o scădere. În perioada 2011-2012, soldul structural se va îmbunătăți anual, în medie, cu 1,5 % din PIB, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010. Totuși, se preconizează că îmbunătățirea structurală nu se va ridica la înălțimea cerințelor din Pactul de stabilitate și creștere nici în 2013, nici în 2014. Se estimează că obiectivul pe termen mediu, reprezentat, după cum se reafirmă în program, de un buget echilibrat din punct de vedere structural, nu va fi realizat în cursul perioadei analizate. Ajustarea globală planificată se bazează pe restrângerea cheltuielilor, în schimb pentru 2011 majoritatea măsurilor sunt pe partea de venituri. În linii mari, traiectoria de consolidare schițată în program este amenințată de riscuri de deteriorare. Acestea sunt legate de efortul permanent de reechilibrare în direcția unui model de creștere mai puțin bazat pe venituri fiscale, de practica adoptării de bugete suplimentare în cursul anului și de punerea în aplicare la timp a măsurilor care necesită încă să fie convenite cu partenerii sociali, dar și a altora, încă neprecizate (cum ar fi limitarea cheltuielilor curente). Având în vedere aceste riscuri, ar putea fi necesară adoptarea unor măsuri suplimentare în cazul în care evoluțiile macroeconomice sau bugetare se dovedesc a fi sub așteptări.

| (9) | În ciuda scăderii la valoarea de 8 % din PIB în 2010, deficitul de cont curent este încă mare și ar putea afecta creșterea economică pe termen mediu. Cheltuielile ridicate din sectorul public trebuie finanțate prin îndatorare externă sau prin creșterea economiilor private interne. Acest din urmă caz ar implica o creștere mai mică a producției datorată consumului privat mai redus sau investițiilor mai scăzute. Pe termen mediu, deficitul va continua să se amelioreze, dar într-un ritm moderat. În data de 13 iulie 2010, în contextul procedurii de deficit excesiv, Consiliul a recomandat autorităților cipriote să accentueze și caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu. Până în prezent nu s-au semnalat progrese. Conform programului de stabilitate, cadrul bugetar pe termen mediu va fi pus în aplicare integral începând cu anul fiscal 2014, și nu din 2012, așa cum se estima până de curând. Prin urmare, efectele se vor face simțite doar pe termen mediu. Punerea în aplicare a noului cadru la momentul potrivit ar constitui un element important pentru consolidarea reușită și durabilă a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

În ciuda scăderii la valoarea de 8 % din PIB în 2010, deficitul de cont curent este încă mare și ar putea afecta creșterea economică pe termen mediu. Cheltuielile ridicate din sectorul public trebuie finanțate prin îndatorare externă sau prin creșterea economiilor private interne. Acest din urmă caz ar implica o creștere mai mică a producției datorată consumului privat mai redus sau investițiilor mai scăzute. Pe termen mediu, deficitul va continua să se amelioreze, dar într-un ritm moderat. În data de 13 iulie 2010, în contextul procedurii de deficit excesiv, Consiliul a recomandat autorităților cipriote să accentueze și caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu. Până în prezent nu s-au semnalat progrese. Conform programului de stabilitate, cadrul bugetar pe termen mediu va fi pus în aplicare integral începând cu anul fiscal 2014, și nu din 2012, așa cum se estima până de curând. Prin urmare, efectele se vor face simțite doar pe termen mediu. Punerea în aplicare a noului cadru la momentul potrivit ar constitui un element important pentru consolidarea reușită și durabilă a finanțelor publice.

| (10) | Sectorul bancar a făcut față fără mari probleme crizei financiare globale și crizei datoriei suverane din zona euro și nu a avut nevoie de intervenția guvernului. Trebuie subliniat însă că sectorul bancar este foarte mare în raport cu economia, dispunând de active care reprezintă de șase ori valoarea PIB-ului, fără a pune la socoteală filialele și sucursalele băncilor străine, și de nouă ori valoarea PIB-ului dacă acestea sunt luate în considerare. În plus, el este relativ concentrat, piața fiind dominată de trei grupuri naționale care dețin în jur de 55 % din totalul activelor bancare consolidate, fără a lua în considerare băncile cooperatiste. Riscurile persistente de pe piețele financiare internaționale impun continuarea administrării prudente a bilanțului, precum și o supraveghere la fel de prudentă. În Cipru există două autorități de supraveghere: Banca Centrală a Ciprului pentru băncile comerciale și Autoritatea pentru supravegherea și dezvoltarea societăților cooperatiste (ASDCS) pentru cooperativele de credit. Guvernul promovează practici de armonizare în cele două organisme. În același timp, este necesară îmbunătățirea transparenței supravegherii cooperativelor de credit ca o etapă în vederea unificării supravegherii. |
| --- | --- |

(10)

Sectorul bancar a făcut față fără mari probleme crizei financiare globale și crizei datoriei suverane din zona euro și nu a avut nevoie de intervenția guvernului. Trebuie subliniat însă că sectorul bancar este foarte mare în raport cu economia, dispunând de active care reprezintă de șase ori valoarea PIB-ului, fără a pune la socoteală filialele și sucursalele băncilor străine, și de nouă ori valoarea PIB-ului dacă acestea sunt luate în considerare. În plus, el este relativ concentrat, piața fiind dominată de trei grupuri naționale care dețin în jur de 55 % din totalul activelor bancare consolidate, fără a lua în considerare băncile cooperatiste. Riscurile persistente de pe piețele financiare internaționale impun continuarea administrării prudente a bilanțului, precum și o supraveghere la fel de prudentă. În Cipru există două autorități de supraveghere: Banca Centrală a Ciprului pentru băncile comerciale și Autoritatea pentru supravegherea și dezvoltarea societăților cooperatiste (ASDCS) pentru cooperativele de credit. Guvernul promovează practici de armonizare în cele două organisme. În același timp, este necesară îmbunătățirea transparenței supravegherii cooperativelor de credit ca o etapă în vederea unificării supravegherii.

| (11) | Conform estimărilor, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, în principal din cauza unei creșteri relativ accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. Conform ultimei evaluări a Comisiei, riscurile legate sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate. În aprilie 2009 s-a introdus o reformă a pensiilor. Ea se concentrează pe partea de venituri și nu ar face decât să determine o ușoară încetinire a creșterii cheltuielilor cu pensiile. Progresele realizate în domeniul reformei sănătății, cu scopul de a reduce creșterea estimată a cheltuielilor prin instituirea unui sistem național de sănătate și transformarea spitalelor publice în entități autonome, au fost foarte limitate. |
| --- | --- |

(11)

Conform estimărilor, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, în principal din cauza unei creșteri relativ accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. Conform ultimei evaluări a Comisiei, riscurile legate sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate. În aprilie 2009 s-a introdus o reformă a pensiilor. Ea se concentrează pe partea de venituri și nu ar face decât să determine o ușoară încetinire a creșterii cheltuielilor cu pensiile. Progresele realizate în domeniul reformei sănătății, cu scopul de a reduce creșterea estimată a cheltuielilor prin instituirea unui sistem național de sănătate și transformarea spitalelor publice în entități autonome, au fost foarte limitate.

| (12) | Ajustarea bianuală automată a indemnizațiilor pentru costul vieții (ACV) este direct legată de modificarea procentuală medie a indicelui prețurilor de consum (IPC) în ultimele șase luni comparativ cu cele șase luni precedente. Această ajustare este puternic susținută de partenerii sociali și a rămas nenegociabilă în urma procesului de negocieri colective. Aplicarea sa uniformă nu permite însă reflectarea în salarii a diferențelor de productivitate dintre sectoare. Dezavantajele ACV sunt următoarele: în primul rând, salariile sunt legate numai de prețurile produselor, nu și de câștigurile de productivitate; în al doilea rând, cei mai avantajați beneficiari sunt persoanele cu venituri mari; în al treilea rând, ACV are efecte semnificative asupra finanțelor publice deoarece, pe lângă salarii și remunerații, ea reprezintă un element al pensiilor, ajutoarelor și al altor alocații. |
| --- | --- |

(12)

Ajustarea bianuală automată a indemnizațiilor pentru costul vieții (ACV) este direct legată de modificarea procentuală medie a indicelui prețurilor de consum (IPC) în ultimele șase luni comparativ cu cele șase luni precedente. Această ajustare este puternic susținută de partenerii sociali și a rămas nenegociabilă în urma procesului de negocieri colective. Aplicarea sa uniformă nu permite însă reflectarea în salarii a diferențelor de productivitate dintre sectoare. Dezavantajele ACV sunt următoarele: în primul rând, salariile sunt legate numai de prețurile produselor, nu și de câștigurile de productivitate; în al doilea rând, cei mai avantajați beneficiari sunt persoanele cu venituri mari; în al treilea rând, ACV are efecte semnificative asupra finanțelor publice deoarece, pe lângă salarii și remunerații, ea reprezintă un element al pensiilor, ajutoarelor și al altor alocații.

| (13) | În Cipru gradul de ocupare a forței de muncă este mai ridicat decât media din UE, însă piața muncii reflectă dezechilibre puternice între femei și bărbați. Discriminarea la angajare, costul și disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor, lipsa programelor flexibile de lucru și diferențele persistente dintre remunerațiile bărbaților și cele ale femeilor sunt realități pe care PNR le menționează și le consideră obstacole majore în calea creșterii economice și a ocupării forței de muncă. În PNR au fost prezentate măsuri în legătură cu acest aspect. Deși în Cipru există un grad ridicat de școlarizare la nivel secundar și universitar, învățământul și formarea profesională nu par să reprezinte opțiuni atractive. Șomajul ridicat în rândul tinerilor, combinat cu proporția ridicată a persoanelor cu studii superioare din totalul șomerilor, constituie un indiciu al faptului că economia cipriotă se confruntă cu o profundă inadecvare a calificărilor. În plus, gradul de participare la programele de învățare pe tot parcursul vieții este scăzut pentru o țară cu nivel înalt de școlarizare, mai ales pentru anumite grupuri (persoanele cu calificări reduse, persoanele în vârstă și șomerii). Pentru a găsi soluții la aceste probleme, PNR prevede o serie de măsuri, inclusiv înființarea unor noi instituții postsecundare de învățământ profesional și formare profesională și introducerea unui nou sistem de ucenicie începând cu perioada 2012-2013. În linii generale, obiectivul strategic al țării de trecere de la locuri de muncă cu productivitate mică la locuri de muncă cu productivitate mare ar beneficia în mare măsură de reorientarea sistemului de învățământ și formare profesională, care ar genera un cumul îmbunătățit de competențe, capabil să răspundă cererii pieței. |
| --- | --- |

(13)

În Cipru gradul de ocupare a forței de muncă este mai ridicat decât media din UE, însă piața muncii reflectă dezechilibre puternice între femei și bărbați. Discriminarea la angajare, costul și disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor, lipsa programelor flexibile de lucru și diferențele persistente dintre remunerațiile bărbaților și cele ale femeilor sunt realități pe care PNR le menționează și le consideră obstacole majore în calea creșterii economice și a ocupării forței de muncă. În PNR au fost prezentate măsuri în legătură cu acest aspect. Deși în Cipru există un grad ridicat de școlarizare la nivel secundar și universitar, învățământul și formarea profesională nu par să reprezinte opțiuni atractive. Șomajul ridicat în rândul tinerilor, combinat cu proporția ridicată a persoanelor cu studii superioare din totalul șomerilor, constituie un indiciu al faptului că economia cipriotă se confruntă cu o profundă inadecvare a calificărilor. În plus, gradul de participare la programele de învățare pe tot parcursul vieții este scăzut pentru o țară cu nivel înalt de școlarizare, mai ales pentru anumite grupuri (persoanele cu calificări reduse, persoanele în vârstă și șomerii). Pentru a găsi soluții la aceste probleme, PNR prevede o serie de măsuri, inclusiv înființarea unor noi instituții postsecundare de învățământ profesional și formare profesională și introducerea unui nou sistem de ucenicie începând cu perioada 2012-2013. În linii generale, obiectivul strategic al țării de trecere de la locuri de muncă cu productivitate mică la locuri de muncă cu productivitate mare ar beneficia în mare măsură de reorientarea sistemului de învățământ și formare profesională, care ar genera un cumul îmbunătățit de competențe, capabil să răspundă cererii pieței.

| (14) | În iulie 2010, Cipru a adoptat o lege generală pentru transpunerea directivei privind serviciile. Un număr de acte legislative acoperind anumite sectoare ale serviciilor au fost deja adoptate și transmise recent, la începutul lui iunie 2011, Comisiei prin intermediul procedurii de notificare a măsurilor de punere în aplicare. Cu toate acestea există dubii în legătură cu caracterul complet al transpunerii, în condițiile în care persistă în continuare în anumite legislațiii sectoriale numeroase obstacole legate de stabilire și de prestarea liberă a serviciilor. Aceste obstacole variază de la cele general aplicabile, cum ar fi autorizațiile impuse de autoritățile locale pentru orice activitate comercială sau durata limitată a autorizațiilor, indiferent de domeniu și de riscurile implicate, la cele foarte specifice, cum ar fi tarifele fixe aplicabile serviciilor în domeniul turismului, testele referitoare la nevoile economice pentru autorizațiile pentru închirierea autovehiculelor, tratamentul discriminatoriu al societăților de construcții din alte state membre și interdicțiile impuse arhitecților și inginerilor de a-și exersa profesiile în calitate de persoane juridice. |
| --- | --- |

(14)

În iulie 2010, Cipru a adoptat o lege generală pentru transpunerea directivei privind serviciile. Un număr de acte legislative acoperind anumite sectoare ale serviciilor au fost deja adoptate și transmise recent, la începutul lui iunie 2011, Comisiei prin intermediul procedurii de notificare a măsurilor de punere în aplicare. Cu toate acestea există dubii în legătură cu caracterul complet al transpunerii, în condițiile în care persistă în continuare în anumite legislațiii sectoriale numeroase obstacole legate de stabilire și de prestarea liberă a serviciilor. Aceste obstacole variază de la cele general aplicabile, cum ar fi autorizațiile impuse de autoritățile locale pentru orice activitate comercială sau durata limitată a autorizațiilor, indiferent de domeniu și de riscurile implicate, la cele foarte specifice, cum ar fi tarifele fixe aplicabile serviciilor în domeniul turismului, testele referitoare la nevoile economice pentru autorizațiile pentru închirierea autovehiculelor, tratamentul discriminatoriu al societăților de construcții din alte state membre și interdicțiile impuse arhitecților și inginerilor de a-și exersa profesiile în calitate de persoane juridice.

| (15) | În general, constrângerile de mediu și aspectele legate de utilizarea resurselor și a energiei ar putea crea piedici în calea creșterii economice. Acestea decurg din situarea geografică a țării și din efectele schimbărilor climatice, materializate sub forma unor perioade de secetă acută. O evaluare a eficienței costurilor programelor de sprijin în domeniul energiilor regenerabile a fost recent finalizată și publicată și în baza acestei evaluări programele de sprijin au fost revizuite. Funcționarea sectorului energetic poate fi îmbunătățită în mod substanțial prin introducerea gazului natural și prin facilitarea investițiilor în infrastructură pentru energia regenerabilă. |
| --- | --- |

(15)

În general, constrângerile de mediu și aspectele legate de utilizarea resurselor și a energiei ar putea crea piedici în calea creșterii economice. Acestea decurg din situarea geografică a țării și din efectele schimbărilor climatice, materializate sub forma unor perioade de secetă acută. O evaluare a eficienței costurilor programelor de sprijin în domeniul energiilor regenerabile a fost recent finalizată și publicată și în baza acestei evaluări programele de sprijin au fost revizuite. Funcționarea sectorului energetic poate fi îmbunătățită în mod substanțial prin introducerea gazului natural și prin facilitarea investițiilor în infrastructură pentru energia regenerabilă.

| (16) | Cipru și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Pe partea bugetară, se angajează să consolideze sustenabilitatea finanțelor publice prin elaborarea unei legi-cadru referitoare la gestionarea crizelor financiare și prin înființarea unui Fond de stabilitate financiară total independent. De asemenea, se desfășoară un dialog cu privire la restructurarea sistemului public de pensii care ar trebui să se încheie înainte de sfârșitul anului 2011. Măsurile de ocupare a forței de muncă se concentrează pe combaterea activităților ilegale și nedeclarate, pe soluționarea problemei legate de inadecvarea calificărilor și pe creșterea competitivității întreprinderilor. Măsurile privind competitivitatea vizează controlul salariilor din sectorul public (redefinirea mecanismului de indexare), consolidarea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii, finalizarea strategiei digitale naționale până la sfârșitul anului 2011 și promovarea eficienței energetice și a surselor de energie regenerabile. Aceste angajamente corespund celor patru domenii ale pactului. Ele asigură continuitatea agendei de reforme fixate în programul de stabilitate și în programul național de reformă și confirmă planurile anunțate deja în vederea soluționării problemelor structurale, fără a se preciza în acest stadiu un calendar precis pentru tratarea unor chestiuni ca salariile din sectorul public sau sistemul de pensii. Angajamentele au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor. |
| --- | --- |

(16)

Cipru și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Pe partea bugetară, se angajează să consolideze sustenabilitatea finanțelor publice prin elaborarea unei legi-cadru referitoare la gestionarea crizelor financiare și prin înființarea unui Fond de stabilitate financiară total independent. De asemenea, se desfășoară un dialog cu privire la restructurarea sistemului public de pensii care ar trebui să se încheie înainte de sfârșitul anului 2011. Măsurile de ocupare a forței de muncă se concentrează pe combaterea activităților ilegale și nedeclarate, pe soluționarea problemei legate de inadecvarea calificărilor și pe creșterea competitivității întreprinderilor. Măsurile privind competitivitatea vizează controlul salariilor din sectorul public (redefinirea mecanismului de indexare), consolidarea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii, finalizarea strategiei digitale naționale până la sfârșitul anului 2011 și promovarea eficienței energetice și a surselor de energie regenerabile. Aceste angajamente corespund celor patru domenii ale pactului. Ele asigură continuitatea agendei de reforme fixate în programul de stabilitate și în programul național de reformă și confirmă planurile anunțate deja în vederea soluționării problemelor structurale, fără a se preciza în acest stadiu un calendar precis pentru tratarea unor chestiuni ca salariile din sectorul public sau sistemul de pensii. Angajamentele au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor.

| (17) | Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Aceasta a luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Cipru, cât și modul în care ele respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția Uniunii la deciziile naționale viitoare. În acest context, Comisia consideră că sunt necesare mai multe eforturi pentru realizarea obiectivului privind deficitul bugetar pentru 2011 și că ar trebui să se stabilească măsuri suplimentare de consolidare pentru 2012 și pentru perioada ulterioară. În vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, sunt necesare noi măsuri cu privire la sistemul de sănătate și la sistemul de pensii. Este necesar totodată să se ia noi măsuri pentru consolidarea cadrului prudențial al supravegherii bancare, pentru ajustarea sistemului de indexare a salariilor și pentru îmbunătățirea învățământului, formării și competențelor profesionale, mediului de afaceri și eficienței energetice. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Aceasta a luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Cipru, cât și modul în care ele respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția Uniunii la deciziile naționale viitoare. În acest context, Comisia consideră că sunt necesare mai multe eforturi pentru realizarea obiectivului privind deficitul bugetar pentru 2011 și că ar trebui să se stabilească măsuri suplimentare de consolidare pentru 2012 și pentru perioada ulterioară. În vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, sunt necesare noi măsuri cu privire la sistemul de sănătate și la sistemul de pensii. Este necesar totodată să se ia noi măsuri pentru consolidarea cadrului prudențial al supravegherii bancare, pentru ajustarea sistemului de indexare a salariilor și pentru îmbunătățirea învățământului, formării și competențelor profesionale, mediului de afaceri și eficienței energetice.

| (18) | În lumina acestei evaluări și ținând seama totodată de Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010 formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a programului de stabilitate al Ciprului, iar avizul său (3) se regăsește în special în recomandările de la punctele 1 și 3 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Ciprului, |
| --- | --- |

(18)

În lumina acestei evaluări și ținând seama totodată de Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010 formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a programului de stabilitate al Ciprului, iar avizul său (3) se regăsește în special în recomandările de la punctele 1 și 3 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Ciprului,

RECOMANDĂ Ciprului să ia măsuri în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să adopte măsurile necesare cu caracter permanent pentru a atinge obiectivul bugetar în 2011 și pentru corectarea deficitului excesiv până în 2012, în concordanță cu recomandările Consiliului în temeiul EDP. Să ia măsuri pentru a ține cheltuielile sub control strict și să exploateze orice evoluție bugetară pozitivă neprevăzută în vederea reducerii mai rapide a deficitului și a datoriei. Să asigure progresul către îndeplinirea obiectivului pe termen mediu (OTM) cu cel puțin 0,5 % din PIB anual și să aducă rata datoriei publice pe o pantă descendentă. Să accelereze introducerea treptată, încă din etapa de pregătire a bugetului pe 2012, a unui cadru bugetar multianual obligatoriu care să aibă o bază legală obligatorie și care să dispună de mecanisme de corectare. Sistemul de bugetare bazat pe programe și pe rezultate ar trebui pus în aplicare cât de curând posibil. |
| --- | --- |

1.

Să adopte măsurile necesare cu caracter permanent pentru a atinge obiectivul bugetar în 2011 și pentru corectarea deficitului excesiv până în 2012, în concordanță cu recomandările Consiliului în temeiul EDP. Să ia măsuri pentru a ține cheltuielile sub control strict și să exploateze orice evoluție bugetară pozitivă neprevăzută în vederea reducerii mai rapide a deficitului și a datoriei. Să asigure progresul către îndeplinirea obiectivului pe termen mediu (OTM) cu cel puțin 0,5 % din PIB anual și să aducă rata datoriei publice pe o pantă descendentă. Să accelereze introducerea treptată, încă din etapa de pregătire a bugetului pe 2012, a unui cadru bugetar multianual obligatoriu care să aibă o bază legală obligatorie și care să dispună de mecanisme de corectare. Sistemul de bugetare bazat pe programe și pe rezultate ar trebui pus în aplicare cât de curând posibil.

| 2. | Să consolideze și mai mult cadrul prudențial de supraveghere a băncilor și a cooperativelor de credit pentru a garanta detectarea la timp a riscurilor. |
| --- | --- |

2.

Să consolideze și mai mult cadrul prudențial de supraveghere a băncilor și a cooperativelor de credit pentru a garanta detectarea la timp a riscurilor.

| 3. | Să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin punerea în aplicare a unor măsuri de reformă vizând controlul cheltuielilor cu pensiile și cu asistența medicală, în vederea limitării creșterii preconizate a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației. Cu privire la pensii, să prelungească perioada de contribuție, să coreleze vârsta de pensionare cu speranța de viață sau să adopte alte măsuri cu u efect bugetar echivalent și să abordeze totodată problema ratei ridicate a persoanelor în vârstă care riscă să trăiască în sărăcie. În privința sistemului de sănătate, să ia noi măsuri pentru a accelera punerea în aplicare a sistemului național de asigurări medicale. |
| --- | --- |

3.

Să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin punerea în aplicare a unor măsuri de reformă vizând controlul cheltuielilor cu pensiile și cu asistența medicală, în vederea limitării creșterii preconizate a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației. Cu privire la pensii, să prelungească perioada de contribuție, să coreleze vârsta de pensionare cu speranța de viață sau să adopte alte măsuri cu u efect bugetar echivalent și să abordeze totodată problema ratei ridicate a persoanelor în vârstă care riscă să trăiască în sărăcie. În privința sistemului de sănătate, să ia noi măsuri pentru a accelera punerea în aplicare a sistemului național de asigurări medicale.

| 4. | Să ia măsuri pentru a reforma, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a garanta că majorările salariale reflectă mai bine evoluțiile în materie de productivitate a muncii și competitivitate. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri pentru a reforma, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a garanta că majorările salariale reflectă mai bine evoluțiile în materie de productivitate a muncii și competitivitate.

| 5. | În cadrul reformelor planificate în domeniul învățământului profesional și al sistemului de formare profesională, să ia măsuri suplimentare pentru a corela mai bine profilurile profesionale cu cererea pieței, inclusiv prin înființarea unor instituții de învățământ profesional și de formare profesională postsecundare. Să ia măsuri pentru a crește eficacitatea sistemului de formare profesională prin încurajarea participării la sistem și prin ameliorarea accesului la acesta, în special pentru muncitorii cu calificări reduse, femei și persoane în vârstă. |
| --- | --- |

5.

În cadrul reformelor planificate în domeniul învățământului profesional și al sistemului de formare profesională, să ia măsuri suplimentare pentru a corela mai bine profilurile profesionale cu cererea pieței, inclusiv prin înființarea unor instituții de învățământ profesional și de formare profesională postsecundare. Să ia măsuri pentru a crește eficacitatea sistemului de formare profesională prin încurajarea participării la sistem și prin ameliorarea accesului la acesta, în special pentru muncitorii cu calificări reduse, femei și persoane în vârstă.

| 6. | Să elimine, până în decembrie 2011, din legislația specifică anumitor sectoare obstacolele care încă mai există în calea stabilirii și prestării neîngrădite a serviciilor, pentru a crea mai multe posibilități de creștere economică și de creare a locurilor de muncă în sectorul serviciilor. |
| --- | --- |

6.

Să elimine, până în decembrie 2011, din legislația specifică anumitor sectoare obstacolele care încă mai există în calea stabilirii și prestării neîngrădite a serviciilor, pentru a crea mai multe posibilități de creștere economică și de creare a locurilor de muncă în sectorul serviciilor.

| 7. | Să introducă măsuri de creștere a diversității tipurilor de energie utilizate și de expansiune a surselor de energie regenerabilă. Să elaboreze, până în 2012, un plan de gestionare a apei și un sistem de stabilire a prețurilor care să reflecte eficiența costurilor și preocuparea pentru respectarea principiilor echității, astfel încât să se asigure o administrare mai sustenabilă a resurselor de apă. |
| --- | --- |

7.

Să introducă măsuri de creștere a diversității tipurilor de energie utilizate și de expansiune a surselor de energie regenerabilă. Să elaboreze, până în 2012, un plan de gestionare a apei și un sistem de stabilire a prețurilor care să reflecte eficiența costurilor și preocuparea pentru respectarea principiilor echității, astfel încât să se asigure o administrare mai sustenabilă a resurselor de apă.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

AVIZE

Comisia Europeană

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/16

---

AVIZUL COMISIEI

din 15 iulie 2011

privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate din dezafectarea centralei nucleare Bohunice V-1, situată în Republica Slovacă, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

(Numai textul în limba slovacă este autentic)

2011/C 210/05

Evaluarea de mai jos se efectuează în temeiul dispozițiilor Tratatului Euratom, fără a aduce atingere eventualelor evaluări care urmează a se efectua în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și nici obligațiilor care decurg din acesta și din legislația secundară.

La 21 ianuarie 2011, Comisia Europeană a primit de la guvernul slovac, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom, informații generale privind planul de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate din dezafectarea centralei nucleare Bohunice V-1.

Pe baza acestor date și a informațiilor suplimentare solicitate de Comisie la 18 februarie 2011 și prezentate de autoritățile slovace la 8 și 29 aprilie 2011 și în urma consultării Grupului de experți, Comisia a formulat următorul aviz:

| 1. | Distanța dintre centrală și cel mai apropiat punct de pe teritoriul unui alt stat membru, în acest caz Republica Cehă, este de aproximativ 38 km. Granițele cu Austria și Ungaria se află la o distanță de 55 km, respectiv 62 km. |
| --- | --- |

1.

Distanța dintre centrală și cel mai apropiat punct de pe teritoriul unui alt stat membru, în acest caz Republica Cehă, este de aproximativ 38 km. Granițele cu Austria și Ungaria se află la o distanță de 55 km, respectiv 62 km.

| 2. | În cadrul operațiunilor normale de dezafectare, evacuarea efluenților lichizi și gazoși nu este susceptibilă de a afecta sănătatea populației din alt stat membru. |
| --- | --- |

2.

În cadrul operațiunilor normale de dezafectare, evacuarea efluenților lichizi și gazoși nu este susceptibilă de a afecta sănătatea populației din alt stat membru.

| 3. | Deșeurile solide cu nivel scăzut și intermediar de radioactivitate vor fi depozitate temporar la fața locului înainte de a fi transferate la instalația națională autorizată de eliminare a deșeurilor radioactive de la Mochovce. Deșeurile solide cu nivel înalt de radioactivitate vor fi depozitate la fața locului până când va deveni disponibil un depozit de adâncime. |
| --- | --- |

3.

Deșeurile solide cu nivel scăzut și intermediar de radioactivitate vor fi depozitate temporar la fața locului înainte de a fi transferate la instalația națională autorizată de eliminare a deșeurilor radioactive de la Mochovce. Deșeurile solide cu nivel înalt de radioactivitate vor fi depozitate la fața locului până când va deveni disponibil un depozit de adâncime.

| 4. | Deșeurile solide și materialele reziduale neradioactive, care respectă nivelurile de eliberare, vor fi scutite de controlul reglementar, pentru a fi eliminate drept deșeuri convenționale sau pentru a fi reutilizate sau reciclate. Această operațiune ar trebui să se realizeze în conformitate cu criteriile stabilite de normele de securitate de bază (Directiva 96/29/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Deșeurile solide și materialele reziduale neradioactive, care respectă nivelurile de eliberare, vor fi scutite de controlul reglementar, pentru a fi eliminate drept deșeuri convenționale sau pentru a fi reutilizate sau reciclate. Această operațiune ar trebui să se realizeze în conformitate cu criteriile stabilite de normele de securitate de bază (Directiva 96/29/Euratom).

| 5. | În cazul producerii unor emisii neprevăzute de efluenți radioactivi în urma unui accident de tipul și de amploarea celor prevăzute în cadrul informațiilor generale, dozele care ar putea ajunge la populația din alt stat membru nu ar fi susceptibile să afecteze sănătatea populației. |
| --- | --- |

5.

În cazul producerii unor emisii neprevăzute de efluenți radioactivi în urma unui accident de tipul și de amploarea celor prevăzute în cadrul informațiilor generale, dozele care ar putea ajunge la populația din alt stat membru nu ar fi susceptibile să afecteze sănătatea populației.

În concluzie, Comisia consideră că punerea în aplicare a proiectului de eliminare a deșeurilor radioactive sub orice formă, rezultate în urma dezafectării centralei nucleare Bohunice V-1 din Republica Slovacă, nu poate provoca, nici în timpul funcționării normale și nici în cazul unui accident de tipul și amploarea celor luate în considerare în informațiile generale, o contaminare radioactivă a apei, solului sau spațiului aerian ale unui alt stat membru.

Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2011.

Pentru Comisie

Günther OETTINGER

Membru al Comisiei

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/18

---

AVIZUL COMISIEI

din 15 iulie 2011

privind un proiect de regulament al Băncii Centrale Europene de modificare a Regulamentului (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2008/32) (reformare)

2011/C 210/06

1.   Introducere

| 1.1. | La 19 mai 2011, Comisia a primit o cerere din partea Băncii Centrale Europene (BCE) privind formularea unui aviz referitor la un proiect de regulament al BCE de modificare a Regulamentului (CE) nr. 25/2009 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (reformare) (BCE/2008/32) (denumit în continuare „proiectul de regulament”). |
| --- | --- |

1.1.

La 19 mai 2011, Comisia a primit o cerere din partea Băncii Centrale Europene (BCE) privind formularea unui aviz referitor la un proiect de regulament al BCE de modificare a Regulamentului (CE) nr. 25/2009 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (reformare) (BCE/2008/32) (denumit în continuare „proiectul de regulament”).

| 1.2. | Comisia salută această cerere și recunoaște că BCE acționează în conformitate cu obligația sa de a consulta Comisia cu privire la proiectele de regulamente ale BCE atunci când există legături cu obligațiile statistice impuse de Comisie, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului privind colectarea informațiilor statistice de către BCE. Dat fiind că scopul acestei cerințe de consultare este de a garanta coerența necesară pentru producerea de statistici care să respecte cerințele privind informarea ale BCE, respectiv ale Comisiei, Comisia reamintește că o bună cooperare între BCE și Comisie nu poate fi decât benefică pentru aceste două instituții și, de asemenea, pentru utilizatori și respondenți, permițând realizarea mai eficientă a statisticilor europene. |
| --- | --- |

1.2.

Comisia salută această cerere și recunoaște că BCE acționează în conformitate cu obligația sa de a consulta Comisia cu privire la proiectele de regulamente ale BCE atunci când există legături cu obligațiile statistice impuse de Comisie, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului privind colectarea informațiilor statistice de către BCE. Dat fiind că scopul acestei cerințe de consultare este de a garanta coerența necesară pentru producerea de statistici care să respecte cerințele privind informarea ale BCE, respectiv ale Comisiei, Comisia reamintește că o bună cooperare între BCE și Comisie nu poate fi decât benefică pentru aceste două instituții și, de asemenea, pentru utilizatori și respondenți, permițând realizarea mai eficientă a statisticilor europene.

2.   Observații specifice

| 2.1. | Comisia salută, în special, faptul că proiectul de regulament face referire la Directiva 2009/110/CE privind instituțiile emitente de monedă electronică. |
| --- | --- |

2.1.

Comisia salută, în special, faptul că proiectul de regulament face referire la Directiva 2009/110/CE privind instituțiile emitente de monedă electronică.

| 2.2. | La articolul 1 alineatul (1) litera (a), BCE stabilește patru subsectoare ale instituțiilor financiare monetare (IFM), și anume: „(a) bănci centrale”, „(b) instituții de credit”, „(c) alte IFM” și „(d) fonduri de piață monetară (FPM)”. Comisia consideră că această separare în patru subsectoare este prea detaliată deoarece, ca regulă generală și în vederea realizării unei analize macroeconomice, cum este Sistemul european de conturi naționale și regionale (SEC 95) și după cum se propune în Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (SEC 2010), sunt folosite doar două subsectoare principale ale IFM, și anume băncile centrale și alte IFM. Prin urmare, înțelesul diferit al „alte IFM” în proiectul de regulament creează confuzii. Dacă BCE consideră separarea în patru subsectoare ca fiind esențială pentru scopuri speciale, ar trebui să se găsească un alt nume pentru subsectorul „(c) alte IFM” în proiectul de regulament. |
| --- | --- |

2.2.

La articolul 1 alineatul (1) litera (a), BCE stabilește patru subsectoare ale instituțiilor financiare monetare (IFM), și anume: „(a) bănci centrale”, „(b) instituții de credit”, „(c) alte IFM” și „(d) fonduri de piață monetară (FPM)”. Comisia consideră că această separare în patru subsectoare este prea detaliată deoarece, ca regulă generală și în vederea realizării unei analize macroeconomice, cum este Sistemul european de conturi naționale și regionale (SEC 95) și după cum se propune în Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (SEC 2010), sunt folosite doar două subsectoare principale ale IFM, și anume băncile centrale și alte IFM. Prin urmare, înțelesul diferit al „alte IFM” în proiectul de regulament creează confuzii. Dacă BCE consideră separarea în patru subsectoare ca fiind esențială pentru scopuri speciale, ar trebui să se găsească un alt nume pentru subsectorul „(c) alte IFM” în proiectul de regulament.

| 2.3. | De asemenea, la articolul 1 alineatul (1) litera (a), Comisia sugerează următoarea reformulare: „(1) alte instituții financiare a căror activitate constă în (i) primirea de depozite și/sau substitute apropiate pentru depozite de la entități instituționale, prin urmare nu numai de la IFM; și (ii) acordarea de credite și/sau realizarea de investiții în valori mobiliare, în nume propriu (cel puțin în termeni economici); ...”. Această reformulare este sugerată pentru a indica faptul că depozitele provin, în principal, din alte surse decât „alte IFM”, dar pot, de asemenea, proveni de la IFM. |
| --- | --- |

2.3.

De asemenea, la articolul 1 alineatul (1) litera (a), Comisia sugerează următoarea reformulare: „(1) alte instituții financiare a căror activitate constă în (i) primirea de depozite și/sau substitute apropiate pentru depozite de la entități instituționale, prin urmare nu numai de la IFM; și (ii) acordarea de credite și/sau realizarea de investiții în valori mobiliare, în nume propriu (cel puțin în termeni economici); ...”. Această reformulare este sugerată pentru a indica faptul că depozitele provin, în principal, din alte surse decât „alte IFM”, dar pot, de asemenea, proveni de la IFM.

| 2.4. | La articolul 1a alineatul (4), Comisia remarcă că literele (e), (f), (g) și (h) cuprind simple definiții, în timp ce literele (a), (b), (c) și (d) cuprind explicații privind interpretarea și folosirea respectivelor definiții. Comisia sugerează separarea celor două categorii și includerea definițiilor înaintea explicațiilor. |
| --- | --- |

2.4.

La articolul 1a alineatul (4), Comisia remarcă că literele (e), (f), (g) și (h) cuprind simple definiții, în timp ce literele (a), (b), (c) și (d) cuprind explicații privind interpretarea și folosirea respectivelor definiții. Comisia sugerează separarea celor două categorii și includerea definițiilor înaintea explicațiilor.

| 2.5. | Mai mult, ar fi util dacă articolul 2, intitulat „Dispoziție tranzitorie”, ar menționa în mod clar dacă se aplică și noii definiții a IFM. |
| --- | --- |

2.5.

Mai mult, ar fi util dacă articolul 2, intitulat „Dispoziție tranzitorie”, ar menționa în mod clar dacă se aplică și noii definiții a IFM.

| 2.6. | Dat fiind că este necesară consultarea Comisiei cu privire la proiectul de regulament, ar trebui ca acesta să includă o mențiune în acest sens. |
| --- | --- |

2.6.

Dat fiind că este necesară consultarea Comisiei cu privire la proiectul de regulament, ar trebui ca acesta să includă o mențiune în acest sens.

3.   Concluzie

| 3.1. | Comisia sprijină, în general, proiectul de regulament, în măsura în care acesta contribuie la cooperarea eficientă dintre Sistemul statistic european (SSE) și Sistemul european al băncilor centrale (SEBC) privind definirea agenților raportori și promovarea unor statistici coerente și de calitate la nivel european. Totuși, Comisia consideră că proiectul de regulament ar putea cuprinde mai multe detalii privind aspectele menționate mai sus. |
| --- | --- |

3.1.

Comisia sprijină, în general, proiectul de regulament, în măsura în care acesta contribuie la cooperarea eficientă dintre Sistemul statistic european (SSE) și Sistemul european al băncilor centrale (SEBC) privind definirea agenților raportori și promovarea unor statistici coerente și de calitate la nivel european. Totuși, Comisia consideră că proiectul de regulament ar putea cuprinde mai multe detalii privind aspectele menționate mai sus.

| 3.2. | În plus, Comisia dorește să sublinieze importanța faptului de a dispune în practică de un sistem solid de clasificare a unităților în acest domeniu, respectând pe deplin principiile statistice, în special în ceea ce privește entitățile create în contextul crizei financiare. |
| --- | --- |

3.2.

În plus, Comisia dorește să sublinieze importanța faptului de a dispune în practică de un sistem solid de clasificare a unităților în acest domeniu, respectând pe deplin principiile statistice, în special în ceea ce privește entitățile create în contextul crizei financiare.

| 3.3. | Comisia salută orice altă consultare viitoare privind proiectele de regulamente relevante ale BCE. |
| --- | --- |

3.3.

Comisia salută orice altă consultare viitoare privind proiectele de regulamente relevante ale BCE.

Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2011.

Pentru Comisie

Olli REHN

Membru al Comisiei

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/20

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2011/C 210/07

| Data adoptării deciziei | 26.1.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 536/09 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Canarias | Articolul 107 alineatul (3) litera (a) |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Régimen de ayudas por daños en producciones e infraestructura en el sector agrario producidos por el incendio en la isla de La Palma iniciados el 1 de agosto de 2009. |
| Temei legal | Decreto 116/2009, de 3 de agosto, de ayudas y medidas urgentes y de carácter excepcional para reparar los daños producidos por el incendio acaecido en La Palma. (B.O.C. no 150, del 4 de agosto de 2009).
  Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación por la que se regulan las ayudas por daños en producciones e infraestructuras en el sector agrario previstas en el Decreto 116/2009, de 3 de agosto. |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Catastrofe naturale sau împrejurări excepționale |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | | Buget global: 1,80 EUR (în milioane) |

Data adoptării deciziei

26.1.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 536/09

Stat membru

Spania

Regiune

Canarias

Articolul 107 alineatul (3) litera (a)

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Régimen de ayudas por daños en producciones e infraestructura en el sector agrario producidos por el incendio en la isla de La Palma iniciados el 1 de agosto de 2009.

Temei legal

Decreto 116/2009, de 3 de agosto, de ayudas y medidas urgentes y de carácter excepcional para reparar los daños producidos por el incendio acaecido en La Palma. (B.O.C. no 150, del 4 de agosto de 2009).

Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación por la que se regulan las ayudas por daños en producciones e infraestructuras en el sector agrario previstas en el Decreto 116/2009, de 3 de agosto.

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Catastrofe naturale sau împrejurări excepționale

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 1,80 EUR (în milioane)

| | Buget anual: 1,80 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 1,80 EUR (în milioane)

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

1.11.2009-31.12.2010

Sectoare economice

Agricultură, silvicultură și pescuit

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Edificio de Usos Múltiples II |
| C/ José Manuel Guimerá, planta 3a |
| 38071 Santa Cruz de Tenerife |
| ESPAÑA |

Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación

Edificio de Usos Múltiples II

C/ José Manuel Guimerá, planta 3a

38071 Santa Cruz de Tenerife

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 15.6.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 323/10 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | Nederland | Mixte |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Wijziging van N 577/06, Catalogus Groenblauwe diensten |
| Temei legal | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van Landbouw, Natuur en voedselkwaliteit, de provinciewet, de gemeentewet, de waterschapswet en de Catalogus Groen-Blauwe diensten (N 577/06) |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Angajamente privind agromediul, Asistență tehnică (AGRI), Protecția mediului, Silvicultură |
| Forma de ajutor | Subvenție directă, Servicii subvenționate |
| Buget | | Buget global: 840 EUR (în milioane) |

Data adoptării deciziei

15.6.2011

Numărul de referință al ajutorului

N 323/10

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

Nederland

Mixte

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Wijziging van N 577/06, Catalogus Groenblauwe diensten

Temei legal

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van Landbouw, Natuur en voedselkwaliteit, de provinciewet, de gemeentewet, de waterschapswet en de Catalogus Groen-Blauwe diensten (N 577/06)

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Angajamente privind agromediul, Asistență tehnică (AGRI), Protecția mediului, Silvicultură

Forma de ajutor

Subvenție directă, Servicii subvenționate

Buget

Buget global: 840 EUR (în milioane)

| | Buget anual: 120 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 120 EUR (în milioane)

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

Pâna la 1.1.2018

Sectoare economice

Agricultură, silvicultură și pescuit

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Diverse Nederlandse overheden

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 10.6.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.32244 (11/N) |
| Stat membru | Marea Britanie |
| Regiune | Wales | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Glastir woodland creation scheme |
| Temei legal | The Rural Development Programmes (Wales) Regulations 2006, Welsh Statutory Instrument 2006 No 3343 (W. 304), as amended |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Silvicultură |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | | Buget global: 24 GBP (în milioane) |

Data adoptării deciziei

10.6.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.32244 (11/N)

Stat membru

Marea Britanie

Regiune

Wales

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Glastir woodland creation scheme

Temei legal

The Rural Development Programmes (Wales) Regulations 2006, Welsh Statutory Instrument 2006 No 3343 (W. 304), as amended

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Silvicultură

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 24 GBP (în milioane)

| | Buget anual: 8 GBP (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 8 GBP (în milioane)

Valoare

70 %

Durată (perioadă)

Pâna la 31.12.2013

Sectoare economice

Agricultură, silvicultură și pescuit

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Forestry Commission Wales |
| --- |
| National Office |
| Aberystwyth |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Forestry Commission Wales

National Office

Aberystwyth

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/23

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6247 – KKR/Versatel)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 210/08

La data de 7 iulie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6247. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6247. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/23

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6277 – Access Industries/Warner Music Group)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 210/09

La data de 7 iulie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6277. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6277. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/24

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

15 iulie 2011

2011/C 210/10

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4146 |
| JPY | yen japonez | 111,97 |
| DKK | coroana daneză | 7,4568 |
| GBP | lira sterlină | 0,87750 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2121 |
| CHF | franc elvețian | 1,1577 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8665 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,490 |
| HUF | forint maghiar | 270,70 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7092 |
| PLN | zlot polonez | 4,0348 |
| RON | leu românesc nou | 4,2633 |
| TRY | lira turcească | 2,3344 |
| AUD | dolar australian | 1,3264 |
| CAD | dolar canadian | 1,3549 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,0241 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6815 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7237 |
| KRW | won sud-coreean | 1 497,69 |
| ZAR | rand sud-african | 9,7576 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,1426 |
| HRK | kuna croată | 7,4315 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 082,89 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2523 |
| PHP | peso Filipine | 60,709 |
| RUB | rubla rusească | 39,7535 |
| THB | baht thailandez | 42,551 |
| BRL | real brazilian | 2,2283 |
| MXN | peso mexican | 16,5510 |
| INR | rupie indiană | 62,9710 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4146

JPY

yen japonez

111,97

DKK

coroana daneză

7,4568

GBP

lira sterlină

0,87750

SEK

coroana suedeză

9,2121

CHF

franc elvețian

1,1577

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,8665

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,490

HUF

forint maghiar

270,70

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7092

PLN

zlot polonez

4,0348

RON

leu românesc nou

4,2633

TRY

lira turcească

2,3344

AUD

dolar australian

1,3264

CAD

dolar canadian

1,3549

HKD

dolar Hong Kong

11,0241

NZD

dolar neozeelandez

1,6815

SGD

dolar Singapore

1,7237

KRW

won sud-coreean

1 497,69

ZAR

rand sud-african

9,7576

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,1426

HRK

kuna croată

7,4315

IDR

rupia indoneziană

12 082,89

MYR

ringgit Malaiezia

4,2523

PHP

peso Filipine

60,709

RUB

rubla rusească

39,7535

THB

baht thailandez

42,551

BRL

real brazilian

2,2283

MXN

peso mexican

16,5510

INR

rupie indiană

62,9710

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/25

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante adoptat în cadrul reuniunii din 22 martie 2011 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.168 – PO/Articole de mercerie din metal și plastic: Închizători

Raportor: Spania

2011/C 210/11

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind incapacitatea de plată. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind incapacitatea de plată.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei Europene în ceea ce privește cuantumurile finale ale amenzilor. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei Europene în ceea ce privește cuantumurile finale ale amenzilor.

| 3. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, dar invită Comisia să ia în considerare natura extrem de confidențială a cazului în luarea deciziei cu privire la momentul publicării prezentului aviz și la conținutul acestuia. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, dar invită Comisia să ia în considerare natura extrem de confidențială a cazului în luarea deciziei cu privire la momentul publicării prezentului aviz și la conținutul acestuia.

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/26

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 31 martie 2011

de modificare a Deciziei C(2007) 4257 final din 19 septembrie 2007 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE (în prezent articolul 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene)

(Cazul COMP/39.168 – PO/Articole de mercerie din metal și plastic: Închizători)

[notificată cu numărul C(2011) 2070]

(Numai textele în limba germană și franceză sunt autentice)

2011/C 210/12

La 31 martie 2011, Comisia Europeană a adoptat o decizie de modificare a Deciziei C(2007) 4257 final din 19 septembrie 2007 referitoare la o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE (în prezent articolul 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene). În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1), Comisia publică în prezentul rezumat numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni impuse, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele de afaceri.

1.   INTRODUCERE

| (1) | Prin decizia din 19 septembrie 2007 (2), în cazul COMP/39.168 – PO/Articole de mercerie din metal și plastic: Închizători, referitoare la o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE (în prezent articolul 101 din TFUE) (denumită în continuare „Decizia privind închizătorile”), Comisia a impus o amendă în valoare totală de 40 538 000 EUR întreprinderilor William Prym GmbH & Co. KG, Prym Inovan GmbH & Co. KG (3) și Éclair Prym Group SA (4) (denumită în continuare „societatea”) din cauza practicilor în privința cărora s-a constatat că încălcau legislația Uniunii în materie de concurență. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia din 19 septembrie 2007 (2), în cazul COMP/39.168 – PO/Articole de mercerie din metal și plastic: Închizători, referitoare la o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE (în prezent articolul 101 din TFUE) (denumită în continuare „Decizia privind închizătorile”), Comisia a impus o amendă în valoare totală de 40 538 000 EUR întreprinderilor William Prym GmbH & Co. KG, Prym Inovan GmbH & Co. KG (3) și Éclair Prym Group SA (4) (denumită în continuare „societatea”) din cauza practicilor în privința cărora s-a constatat că încălcau legislația Uniunii în materie de concurență.

2.   PROCEDURĂ

| (2) | Decizia privind închizătorile a fost notificată societății la 27 septembrie 2007. La 7 decembrie 2007, societatea a introdus o acțiune în anulare la Tribunalul Uniunii Europene (denumit în continuare „tribunalul”) sau, cu titlu subsidiar, a depus o cerere de reducere a amenzii care i-a fost impusă prin Decizia privind închizătorile. În decembrie 2008, societatea a depus o cerere de măsuri interimare (cauza T-454/07 R), solicitând suspendarea plății unei părți din amendă și eliberarea parțială a garanției bancare. Ulterior, societatea și-a retras cererea și procedura aferentă măsurilor interimare a fost radiată din registrul tribunalului prin hotărârea președintelui acestei instituții, din 17 martie 2009. |
| --- | --- |

(2)

Decizia privind închizătorile a fost notificată societății la 27 septembrie 2007. La 7 decembrie 2007, societatea a introdus o acțiune în anulare la Tribunalul Uniunii Europene (denumit în continuare „tribunalul”) sau, cu titlu subsidiar, a depus o cerere de reducere a amenzii care i-a fost impusă prin Decizia privind închizătorile. În decembrie 2008, societatea a depus o cerere de măsuri interimare (cauza T-454/07 R), solicitând suspendarea plății unei părți din amendă și eliberarea parțială a garanției bancare. Ulterior, societatea și-a retras cererea și procedura aferentă măsurilor interimare a fost radiată din registrul tribunalului prin hotărârea președintelui acestei instituții, din 17 martie 2009.

| (3) | La cererea societății, Comisia a efectuat o evaluare a impactului amenzii impuse prin Decizia privind închizătorile asupra situației financiare a societății și a presupusei incapacități de plată a acesteia, prin analogie cu punctul 35 din Orientările privind calcularea amenzilor aplicate în temeiul articolului 23 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (5). |
| --- | --- |

(3)

La cererea societății, Comisia a efectuat o evaluare a impactului amenzii impuse prin Decizia privind închizătorile asupra situației financiare a societății și a presupusei incapacități de plată a acesteia, prin analogie cu punctul 35 din Orientările privind calcularea amenzilor aplicate în temeiul articolului 23 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (5).

| (4) | Concluzia acestei evaluări a fost că reducerea amenzii cu 25 de milioane EUR și a dobânzilor aferente acestei sume începând din data de 27 decembrie 2007, și anume 4 544 260,27 EUR (6), este necesară pentru a elimina probabilitatea rezonabilă a riscului de faliment al societății legat de amenda impusă de Comisie. |
| --- | --- |

(4)

Concluzia acestei evaluări a fost că reducerea amenzii cu 25 de milioane EUR și a dobânzilor aferente acestei sume începând din data de 27 decembrie 2007, și anume 4 544 260,27 EUR (6), este necesară pentru a elimina probabilitatea rezonabilă a riscului de faliment al societății legat de amenda impusă de Comisie.

| (5) | Decizia se adoptă fără a aduce atingere valabilității celorlalte părți ale Deciziei privind închizătorile. |
| --- | --- |

(5)

Decizia se adoptă fără a aduce atingere valabilității celorlalte părți ale Deciziei privind închizătorile.

| (6) | Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante a adoptat un aviz favorabil la 22 martie 2011. |
| --- | --- |

(6)

Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante a adoptat un aviz favorabil la 22 martie 2011.

3.   DESTINATARI

| (7) | Prezenta decizie se adresează întreprinderilor William Prym GmbH & Co. KG, William Prym Holding GmbH și EP Group SA. |
| --- | --- |

(7)

Prezenta decizie se adresează întreprinderilor William Prym GmbH & Co. KG, William Prym Holding GmbH și EP Group SA.

4.   DECIZIA

| (8) | Articolul 2 din Decizia C(2007) 4257 final din 19 septembrie 2007 se modifică după cum urmează:






  (a) | articolul 2 alineatul (1) a patra liniuță se înlocuiește cu textul de mai jos:






  — | William Prym GmbH & Co. KG și William Prym Holding GmbH, răspunzătoare în mod solidar: 9 549 021 EUR. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Articolul 2 din Decizia C(2007) 4257 final din 19 septembrie 2007 se modifică după cum urmează:

(a)

articolul 2 alineatul (1) a patra liniuță se înlocuiește cu textul de mai jos:

—

William Prym GmbH & Co. KG și William Prym Holding GmbH, răspunzătoare în mod solidar: 9 549 021 EUR.

| (b) | articolul 2 alineatul (3) a treia liniuță se înlocuiește cu textul de mai jos:






  — | William Prym GmbH & Co. KG și William Prym Holding GmbH, răspunzătoare în mod solidar: 2 578 615 EUR, din care EP Group SA este răspunzătoare în mod solidar pentru: 2 242 274 EUR. |
| --- | --- | --- |

(b)

articolul 2 alineatul (3) a treia liniuță se înlocuiește cu textul de mai jos:

—

William Prym GmbH & Co. KG și William Prym Holding GmbH, răspunzătoare în mod solidar: 2 578 615 EUR, din care EP Group SA este răspunzătoare în mod solidar pentru: 2 242 274 EUR.

| (c) | articolul 2 alineatul (4) prima liniuță se înlocuiește cu textul de mai jos:






  — | William Prym GmbH & Co. KG și William Prym Holding GmbH, răspunzătoare în mod solidar: 3 410 364 EUR. |
| --- | --- | --- |

(c)

articolul 2 alineatul (4) prima liniuță se înlocuiește cu textul de mai jos:

—

William Prym GmbH & Co. KG și William Prym Holding GmbH, răspunzătoare în mod solidar: 3 410 364 EUR.

| (9) | Prin derogare de la articolul 3 alineatul (2) din Decizia C(2007) 4257 final din 19 septembrie 2007, dobânzile acumulate de amenda de 25 000 000 EUR începând din data de 27 decembrie 2007, și anume 4 544 260,27 EUR (7), sunt reduse la zero. |
| --- | --- |

(9)

Prin derogare de la articolul 3 alineatul (2) din Decizia C(2007) 4257 final din 19 septembrie 2007, dobânzile acumulate de amenda de 25 000 000 EUR începând din data de 27 decembrie 2007, și anume 4 544 260,27 EUR (7), sunt reduse la zero.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  C(2007) 4257 final, rezumat publicat în JO C 47, 26.2.2009, p. 8.

(3)  În prezent „William Prym Holding GmbH”.

(4)  În prezent „EP Group SA”.

(5)  JO C 210, 1.9.2006, pp. 2-5.

(6)  La 30 martie 2011.

(7)  A se vedea nota de subsol nr. 6.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/28

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

2011/C 210/13

Ajutor nr.: SA.33085 (11/XA)

Stat membru: Spania

Regiune: Comunidad Valenciana

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Prestación de servicios a los apicultores valencianos que sean pymes, en materia de calidad de la miel y sanidad apícola

Temei legal: Resolución de ... de ... de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se concede una subvención nominativa al Centro Integrado Apícola Valenciano.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor: 0,04 EUR (în milioane)

Valoarea maximă a ajutorului: 100 %

Data punerii în aplicare: —

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: 11 iulie 2011-31 decembrie 2011

Obiectivul ajutorului: Bolile animalelor [articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006], Producția de produse agricole de calitate [articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006]

Sectorul (sectoarele) în cauză: Creșterea altor animale

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Dir. Gral. Prod. Agraria |
| --- |
| Conselleria Agricultura, Pesca y Alimentación |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Dir. Gral. Prod. Agraria

Conselleria Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Adresa web: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=6cded651-7517-45ac-9f3d-500360e763cb&groupId=16

Alte informații: —

Ajutor nr.: SA.33247 (11/XA)

Stat membru: Spania

Regiune: Comunidad Valenciana

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Ayudas en materia de calidad avícola y alimentación animal

Temei legal: Resolución de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se concede una subvención en materia de calidad avícola y alimentación animal en la Comunidad Valenciana

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| | Valoarea totală a ajutorului ad hoc acordat întreprinderii: 0,02 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Valoarea totală a ajutorului ad hoc acordat întreprinderii: 0,02 EUR (în milioane)

| | Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor: 0,02 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor: 0,02 EUR (în milioane)

Valoarea maximă a ajutorului: 100 %

Data punerii în aplicare: —

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: 11 iulie 2011-1 noiembrie 2011

Obiectivul ajutorului: Bolile animalelor [articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006]

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură, silvicultură și pescuit

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Adresa web: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=eda858bb-ae87-4ebd-a099-abf9e6faa6b4&groupId=16

Alte informații: —

Ajutor nr.: SA.33290 (11/XA)

Stat membru: Germania

Regiune: Sachsen

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Gewährung von Beihilfen und sonstigen Leistungen durch die Sächsische Tierseuchenkasse

Temei legal:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | §§ 6, 7 und 18 Sächsisches Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (SächsAGTierSG) |
| --- | --- |

—

§§ 6, 7 und 18 Sächsisches Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (SächsAGTierSG)

| — | Leistungsatzung der Sächsischen Tierseuchenkasse |
| --- | --- |

—

Leistungsatzung der Sächsischen Tierseuchenkasse

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor: 5,30 EUR (în milioane)

Valoarea maximă a ajutorului: 100 %

Data punerii în aplicare: —

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: 1 septembrie 2013-31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Asistență tehnică [articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006], Bolile animalelor [articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006]

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură, vânătoare și servicii anexe

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Sächsische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Löwenstraße 7 |
| 01099 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Löwenstraße 7

01099 Dresden

DEUTSCHLAND

Adresa web:

| | http://www.recht.sachsen.de/Details.do?sid=3743011664533 |
| --- | --- |

http://www.recht.sachsen.de/Details.do?sid=3743011664533

| | http://www.tsk-sachsen.de/joomdocs/LeisSatzung.pdf |
| --- | --- |

http://www.tsk-sachsen.de/joomdocs/LeisSatzung.pdf

| | http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf |
| --- | --- |

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Alte informații: —

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/30

---

Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13; JO C 326, 3.12.2010, p. 17; JO C 355, 29.12.2010, p. 34; JO C 22, 22.1.2011, p. 22; JO C 37, 5.2.2011, p. 12; JO C 149, 20.5.2011, p. 8; JO C 190, 30.6.2011, p. 17; JO C 203, 9.7.2011, p. 14)

2011/C 210/14

Publicarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) are la bază informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 34 din Codul frontierelor Schengen.

În afară de publicarea în Jurnalul Oficial, o actualizare periodică este disponibilă pe site-ul Direcției Generale Afaceri Interne.

SLOVENIA

Modificarea informațiilor publicate în JO C 316, 28.12.2007

Punctul „Frontiere maritime” se înlocuiește cu următorul text:

Frontiere maritime:

| 1. | Koper–Capodistria |
| --- | --- |

1.

Koper–Capodistria

| 2. | Piran–Pirano |
| --- | --- |

2.

Piran–Pirano

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/31

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 210/15

| 1. | La data de 11 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea 3i Group plc (Marea Britanie) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Action Holding B.V. (Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 11 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea 3i Group plc (Marea Britanie) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Action Holding B.V. (Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii 3i: furnizează servicii alternative de gestionare a activelor și a investițiilor în societăți necotate și deține investiții în diverse sectoare. Printre principalele sale activități se numără investițiile în societăți necotate, gestionarea datoriilor și investițiile în infrastructuri; 3i își desfășoară activitatea în special în Europa, Asia și America; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii 3i: furnizează servicii alternative de gestionare a activelor și a investițiilor în societăți necotate și deține investiții în diverse sectoare. Printre principalele sale activități se numără investițiile în societăți necotate, gestionarea datoriilor și investițiile în infrastructuri; 3i își desfășoară activitatea în special în Europa, Asia și America;

| — | în cazul întreprinderii Action Holding B.V.: își desfășoară activitatea pe piața vânzării cu amănuntul a produselor nealimentare și, într-o mai mică măsură, a produselor alimentare, prin magazine de vânzare cu amănuntul situate în Țările de Jos, Belgia și Germania. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Action Holding B.V.: își desfășoară activitatea pe piața vânzării cu amănuntul a produselor nealimentare și, într-o mai mică măsură, a produselor alimentare, prin magazine de vânzare cu amănuntul situate în Țările de Jos, Belgia și Germania.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6306 – 3i Group/Action Holding, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/32

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 210/16

| 1. | La data de 11 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Schneider Electric SA („Schneider Electric”, Franța) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Telvent GIT SA („Telvent”, Spania), prin ofertă publică de cumpărare. |
| --- | --- |

1.

La data de 11 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Schneider Electric SA („Schneider Electric”, Franța) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Telvent GIT SA („Telvent”, Spania), prin ofertă publică de cumpărare.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Schneider Electric: holding al unui grup internațional de societăți care proiectează, fabrică și comercializează produse și sisteme în domeniul gestionării energiei; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Schneider Electric: holding al unui grup internațional de societăți care proiectează, fabrică și comercializează produse și sisteme în domeniul gestionării energiei;

| — | în cazul întreprinderii Telvent: furnizarea de servicii informatice la nivel mondial și de soluții de automatizare integrată cu o valoare adăugată ridicată, în special în sectoarele energiei, transporturilor, agriculturii și mediului. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Telvent: furnizarea de servicii informatice la nivel mondial și de soluții de automatizare integrată cu o valoare adăugată ridicată, în special în sectoarele energiei, transporturilor, agriculturii și mediului.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6298 – Schneider Electric/Telvent, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 16.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 210/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 210/33

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6322 – Carlyle/RAC)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 210/17

| 1. | La data de 6 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Stag Bidco Limited (Regatul Unit), societate constituită în scopul achiziției și controlată de grupul Carlyle (Regatul Unit), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi RAC Limited (Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 6 iulie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Stag Bidco Limited (Regatul Unit), societate constituită în scopul achiziției și controlată de grupul Carlyle (Regatul Unit), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi RAC Limited (Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul grupului Carlyle: administrator de active, care sponsorizează fonduri care investesc la nivel mondial în diverse industrii; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul grupului Carlyle: administrator de active, care sponsorizează fonduri care investesc la nivel mondial în diverse industrii;

| — | în cazul întreprinderii RAC Limited: activități, în special, în domeniul serviciilor de depanare, precum și în domeniul brokerajului de asigurări și al serviciilor de asistență juridică și de reclamații auto. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii RAC Limited: activități, în special, în domeniul serviciilor de depanare, precum și în domeniul brokerajului de asigurări și al serviciilor de asistență juridică și de reclamații auto.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6322 – Carlyle/RAC, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6322 – Carlyle/RAC, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---