# Официален вестник C 185/2011

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2011.185.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 185 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5425 юни 2011 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2011.185.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 185

Издание на български език

Информация и известия

Година 5425 юни 2011 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | II   Съобщения |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 185/01 | Обяснителни бележки към Комбинираната номенклатура на Европейския съюз | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2011/C 185/01

Обяснителни бележки към Комбинираната номенклатура на Европейския съюз

1

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 185/02 | Обменен курс на еврото | 2 |
| 2011/C 185/03 | Съобщение на Комисията във връзка с прилагането на Директива 98/79/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 октомври 1998 г. за ин витро диагностичните медицински изделия(Публикуване заглавията и номерата на хармонизираните стандарти, попадащи в обсега на директивата)
   (
  1
  ) | 3 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2011/C 185/02

Обменен курс на еврото

2

2011/C 185/03

Съобщение на Комисията във връзка с прилагането на Директива 98/79/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 октомври 1998 г. за ин витро диагностичните медицински изделия(Публикуване заглавията и номерата на хармонизираните стандарти, попадащи в обсега на директивата)
   (
  1
  )

(Публикуване заглавията и номерата на хармонизираните стандарти, попадащи в обсега на директивата)

1

3

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Европейска инвестиционна банка |
| 2011/C 185/04 | Покана за предложения — Европейската инвестиционна банка предлага три нови възможности за финансово подпомагане посредством Програмата на ЕИБ за финансиране на университетските изследвания (EIBURS) в рамките на Инициативата на ЕИБ за подкрепа на университетските изследвания | 7 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 185/05 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 10 |
| 2011/C 185/06 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 14 |
| 2011/C 185/07 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 18 |

V   Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска инвестиционна банка

2011/C 185/04

Покана за предложения — Европейската инвестиционна банка предлага три нови възможности за финансово подпомагане посредством Програмата на ЕИБ за финансиране на университетските изследвания (EIBURS) в рамките на Инициативата на ЕИБ за подкрепа на университетските изследвания

7

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2011/C 185/05

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

10

2011/C 185/06

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

14

2011/C 185/07

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 25.6.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/1

---

Обяснителни бележки към Комбинираната номенклатура на Европейския съюз

2011/C 185/01

Съгласно член 9, параграф 1, буква а), второ тире от Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (1), обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура на Европейския съюз (2) се изменят считано от 1 юли 2011 г., както следва:

На страница 342:

обяснителната бележка относно код по КН 8521 90 00 се заличава.

На страница 347:

обяснителните бележки, отнасящи се до кодове по КН 8528 71 13, 8528 71 19 и 8528 71 90, се заличават.

---

(1)  ОВ L 256, 7.9.1987 г., стр. 1.

(2)  ОВ C 137, 6.5.2011 г., стр. 1.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 25.6.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/2

---

Обменен курс на еврото (1)

24 юни 2011 година

2011/C 185/02

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,4220 |
| JPY | японска йена | 114,06 |
| DKK | датска крона | 7,4587 |
| GBP | лира стерлинг | 0,88855 |
| SEK | шведска крона | 9,1802 |
| CHF | швейцарски франк | 1,1902 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,7825 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 24,378 |
| HUF | унгарски форинт | 269,50 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7093 |
| PLN | полска злота | 3,9919 |
| RON | румънска лея | 4,2240 |
| TRY | турска лира | 2,3207 |
| AUD | австралийски долар | 1,3473 |
| CAD | канадски долар | 1,3961 |
| HKD | хонконгски долар | 11,0767 |
| NZD | новозеландски долар | 1,7482 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7597 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 534,15 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,7683 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,2059 |
| HRK | хърватска куна | 7,3740 |
| IDR | индонезийска рупия | 12 232,84 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,3300 |
| PHP | филипинско песо | 61,765 |
| RUB | руска рубла | 40,1300 |
| THB | тайландски бат | 43,627 |
| BRL | бразилски реал | 2,2707 |
| MXN | мексиканско песо | 16,8867 |
| INR | индийска рупия | 63,9830 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,4220

JPY

японска йена

114,06

DKK

датска крона

7,4587

GBP

лира стерлинг

0,88855

SEK

шведска крона

9,1802

CHF

швейцарски франк

1,1902

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,7825

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

24,378

HUF

унгарски форинт

269,50

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7093

PLN

полска злота

3,9919

RON

румънска лея

4,2240

TRY

турска лира

2,3207

AUD

австралийски долар

1,3473

CAD

канадски долар

1,3961

HKD

хонконгски долар

11,0767

NZD

новозеландски долар

1,7482

SGD

сингапурски долар

1,7597

KRW

южнокорейски вон

1 534,15

ZAR

южноафрикански ранд

9,7683

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,2059

HRK

хърватска куна

7,3740

IDR

индонезийска рупия

12 232,84

MYR

малайзийски рингит

4,3300

PHP

филипинско песо

61,765

RUB

руска рубла

40,1300

THB

тайландски бат

43,627

BRL

бразилски реал

2,2707

MXN

мексиканско песо

16,8867

INR

индийска рупия

63,9830

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 25.6.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/3

---

Съобщение на Комисията във връзка с прилагането на Директива 98/79/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 октомври 1998 г. за ин витро диагностичните медицински изделия

(текст от значение за ЕИП)

(Публикуване заглавията и номерата на хармонизираните стандарти, попадащи в обсега на директивата)

2011/C 185/03

| ЕОС (1) | Заглавие и номер на хармонизирания стандарт
  (и референтен документ) | Дата на публикуванев ОB | Номер на заменен стандарт | Дата на прекратяване на презумпцията за съответствие на заменения стандарт
  Забележка 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 556-1:2001
  Стерилизация на медицински устройства. Изисквания относно медицинските устройства за да получат означение „СТЕРИЛНО“. Част 1: Изисквания за медицинските устройства след крайната им стерилизация | 31.7.2002 г. | EN 556:1994 + A1:1998
  Забележка 2.1 | Просрочена дата
  (30.4.2002 г.) |
| EN 556-1:2001/AC:2006 | 15.11.2006 г. | | |
| CEN | EN 556-2:2003
  Стерилизация на медицински устройства. Изисквания относно медицинските устройства, за да получат означение „СТЕРИЛНО“. Част 2: Изисквания за асептично произведени медицински устройства | 9.8.2007 г. | | |
| CEN | EN 980:2008
  Символи, използвани при етикетирането на медицинските устройства | 23.7.2008 г. | EN 980:2003
  Забележка 2.1 | Просрочена дата
  (31.5.2010 г.) |
| CEN | EN ISO 11737-2:2009
  Стерилизация на медицински устройства. Микробиологични методи. Част 2: Изпитвания за извършване на определена стерилност, валидиране и поддържане на стерилизационните процеси (ISO 11737-2:2009) | 7.7.2010 г. | | |
| CEN | EN 12322:1999
  Медицински устройства за in vitro диагностика. Среда за култивиране за микробиологията. Критерии за характеристиката на средата | 9.10.1999 г. | | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | 31.7.2002 г. | Забележка 3 | Просрочена дата
  (30.4.2002 г.) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Медицински устройства. Системи за управление на качеството. Изисквания за регулативни цели (ревизия на EN 46001:1996) (ISO 13485:2003) | 2.4.2004 г. | EN ISO 13488:2000
  EN ISO 13485:2000
  Забележка 2.1 | Просрочена дата
  (31.7.2009 г.) |
| EN ISO 13485:2003/AC:2009 | 7.7.2010 г. | | |
| CEN | EN 13532:2002
  Общи изисквания за медицинските устройства за in vitro диагностика за самотестуване | 17.12.2002 г. | | |
| CEN | EN 13612:2002
  Оценяване на характеристиките на медицинските устройства за in vitro диагностика | 17.12.2002 г. | | |
| EN 13612:2002/AC:2002 | 2.12.2009 г. | | |
| CEN | EN 13640:2002
  Изпитване на устойчивостта на реагентите за in vitro диагностика | 17.12.2002 г. | | |
| CEN | EN 13641:2002
  Елиминиране или намаляване на опасността от инфекция, свързана с реагентите за in vitro диагностика | 17.12.2002 г. | | |
| CEN | EN 13975:2003
  Процедури за вземане на извадка, използвани за приемни изпитвания на медицинските устройства за in vitro диагностика. Статистически аспекти | 21.11.2003 г. | | |
| CEN | EN 14136:2004
  Използване на външното оценяване на качеството на схемите при оценяване на параметрите на in vitro диагностичните процедури за изследване | 15.11.2006 г. | | |
| CEN | EN 14254:2004
  In vitro диагностични медицински устройства. Еднократно използвани контейнери за събиране на проби от човека, различни от кръв | 28.4.2005 г. | | |
| CEN | EN 14820:2004
  Еднократно използвани контейнери за събиране на човешка проба венозна кръв | 28.4.2005 г. | | |
| CEN | EN ISO 14937:2009
  Стерилизация на продукти за здравеопазването. Общи изисквания за характеризирането на стерилизиращ агент и за развитието, валидирането и контрола на стерилизационния процес на медицински устройства (ISO 14937:2009) | 7.7.2010 г. | EN ISO 14937:2000
  Забележка 2.1 | Просрочена дата
  (30.4.2010 г.) |
| CEN | EN ISO 14971:2009
  Медицински устройства. Приложение на управлението на риска за медицинските устройства (ISO 14971:2007, Corrected version 2007-10-01) | 7.7.2010 г. | EN ISO 14971:2007
  Забележка 2.1 | Просрочена дата
  (21.3.2010 г.) |
| CEN | EN ISO 15193:2009
  Медицински уреди за in vitro диагностика. Измерване на големината на пробите от биологичен произход. Изисквания отнасящи се за съдържанието и начините на представяне при изходното измерване (ISO 15193:2009) | 7.7.2010 г. | | |
| CEN | EN ISO 15194:2009
  Медицински устройства за ин витро диагностика. Измерване на количества в проби от биологичен произход. Изисквания за сертифицираните сравнителни материали и съдържание на придружаващата документация (ISO 15194:2009) | 7.7.2010 г. | | |
| CEN | EN ISO 15197:2003
  Диагностични системи за изследване in vitro. Изисквания за системите за следене на кръвната захар при самотестуване при лечението на захарния диабет (ISO 15197:2003) | 28.4.2005 г. | | |
| EN ISO 15197:2003/AC:2005 | 2.12.2009 г. | | |
| CEN | EN ISO 17511:2003
  In vitro диагностични медицински устройства. Измерване на количеството на биологичните проби. Метрологична проследимост на предписаните стойности на уредите за калибриране и контрол на материалите (ISO 17511:2003) | 28.4.2005 г. | | |
| CEN | EN ISO 18113-1:2009
  Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 1: Термини, определения и основни изисквания (ISO 18113-1:2009) | 7.7.2010 г. | | |
| CEN | EN ISO 18113-2:2009
  Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 2: Реагенти за in vitro диагностика за професионално използване (ISO 18113-2:2009) | 7.7.2010 г. | EN 375:2001
  Забележка 2.1 | 31.12.2012 г. |
| CEN | EN ISO 18113-3:2009
  Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 3: Инструменти за in vitro диагностика за професионално използване (ISO 18113-3:2009) | 7.7.2010 г. | EN 591:2001
  Забележка 2.1 | 31.12.2012 г. |
| CEN | EN ISO 18113-4:2009
  Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 4: Реагенти за in vitro диагностика за самотестуване (ISO 18113-4:2009) | 7.7.2010 г. | EN 376:2002
  Забележка 2.1 | 31.12.2012 г. |
| CEN | EN ISO 18113-5:2009
  Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 5: Инструменти за in vitro диагностика за самотестуване (ISO 18113-5:2009) | 7.7.2010 г. | EN 592:2002
  Забележка 2.1 | 31.12.2012 г. |
| CEN | EN ISO 18153:2003
  Медицински устройства за in vitro диагностика. Измерване на величини в биологични проби. Метрологична проследимост на стойностите за каталитична концентрация на ензими, приписани на калибратори и материали за контрол (ISO 18153:2003) | 21.11.2003 г. | | |
| CEN | EN ISO 20776-1:2006
  Клинични лабораторни изпитвания и системи за изпитване с in vitro диагностика. Изпитване на възприемчивост към инфекциозни агенти и оценяване на характеристиките на устройства за изпитване за антимикробна възприемчивост. Част 1: Сравнителен метод за изпитване на in vitro действието на антимикробни агенти срещу бързо нарастващи аеробни бактерии при инфекциозни болести (ISO 20776-1:2006) | 9.8.2007 г. | | |
| Cenelec | EN 61010-2-101:2002
  Изисквания за безопасност на електрически устройства за измерване, управление и лабораторни приложения. Част 2-101: Специфични изисквания за медицински устройства за ин-витро диагностика (IVD)
  IEC 61010-2-101:2002 (с промени) | 17.12.2002 г. | | |
| Cenelec | EN 61326-2-6:2006
  Електрически устройства/съоръжения за измерване, управление и лабораторно приложение. Изисквания за електромагнитна съвместимост. Част 2-6: Специфични изисквания. „In vitro“ диагностични (IVD) медицински съоръжения
  IEC 61326-2-6:2005 | 27.11.2008 г. | | |
| Cenelec | EN 62304:2006
  Софтуер за медицински устройства. Процеси по време на използване на софтуера
  IEC 62304:2006 | 27.11.2008 г. | | |
| EN 62304:2006/AC:2008 | 18.1.2011 г. | | |
| Cenelec | EN 62366:2008
  Медицински устройства. Прилагане на приложен инженеринг в медицински устройства
  IEC 62366:2007 | 27.11.2008 г. | | |

ЕОС (1)

Заглавие и номер на хармонизирания стандарт

(и референтен документ)

Дата на публикуванев ОB

Номер на заменен стандарт

Дата на прекратяване на презумпцията за съответствие на заменения стандарт

Забележка 1

CEN

EN 556-1:2001

Стерилизация на медицински устройства. Изисквания относно медицинските устройства за да получат означение „СТЕРИЛНО“. Част 1: Изисквания за медицинските устройства след крайната им стерилизация

31.7.2002 г.

EN 556:1994 + A1:1998

Забележка 2.1

Просрочена дата

(30.4.2002 г.)

EN 556-1:2001/AC:2006

15.11.2006 г.

CEN

EN 556-2:2003

Стерилизация на медицински устройства. Изисквания относно медицинските устройства, за да получат означение „СТЕРИЛНО“. Част 2: Изисквания за асептично произведени медицински устройства

9.8.2007 г.

CEN

EN 980:2008

Символи, използвани при етикетирането на медицинските устройства

23.7.2008 г.

EN 980:2003

Забележка 2.1

Просрочена дата

(31.5.2010 г.)

CEN

EN ISO 11737-2:2009

Стерилизация на медицински устройства. Микробиологични методи. Част 2: Изпитвания за извършване на определена стерилност, валидиране и поддържане на стерилизационните процеси (ISO 11737-2:2009)

7.7.2010 г.

CEN

EN 12322:1999

Медицински устройства за in vitro диагностика. Среда за култивиране за микробиологията. Критерии за характеристиката на средата

9.10.1999 г.

EN 12322:1999/A1:2001

31.7.2002 г.

Забележка 3

Просрочена дата

(30.4.2002 г.)

CEN

EN ISO 13485:2003

Медицински устройства. Системи за управление на качеството. Изисквания за регулативни цели (ревизия на EN 46001:1996) (ISO 13485:2003)

2.4.2004 г.

EN ISO 13488:2000

EN ISO 13485:2000

Забележка 2.1

Просрочена дата

(31.7.2009 г.)

EN ISO 13485:2003/AC:2009

7.7.2010 г.

CEN

EN 13532:2002

Общи изисквания за медицинските устройства за in vitro диагностика за самотестуване

17.12.2002 г.

CEN

EN 13612:2002

Оценяване на характеристиките на медицинските устройства за in vitro диагностика

17.12.2002 г.

EN 13612:2002/AC:2002

2.12.2009 г.

CEN

EN 13640:2002

Изпитване на устойчивостта на реагентите за in vitro диагностика

17.12.2002 г.

CEN

EN 13641:2002

Елиминиране или намаляване на опасността от инфекция, свързана с реагентите за in vitro диагностика

17.12.2002 г.

CEN

EN 13975:2003

Процедури за вземане на извадка, използвани за приемни изпитвания на медицинските устройства за in vitro диагностика. Статистически аспекти

21.11.2003 г.

CEN

EN 14136:2004

Използване на външното оценяване на качеството на схемите при оценяване на параметрите на in vitro диагностичните процедури за изследване

15.11.2006 г.

CEN

EN 14254:2004

In vitro диагностични медицински устройства. Еднократно използвани контейнери за събиране на проби от човека, различни от кръв

28.4.2005 г.

CEN

EN 14820:2004

Еднократно използвани контейнери за събиране на човешка проба венозна кръв

28.4.2005 г.

CEN

EN ISO 14937:2009

Стерилизация на продукти за здравеопазването. Общи изисквания за характеризирането на стерилизиращ агент и за развитието, валидирането и контрола на стерилизационния процес на медицински устройства (ISO 14937:2009)

7.7.2010 г.

EN ISO 14937:2000

Забележка 2.1

Просрочена дата

(30.4.2010 г.)

CEN

EN ISO 14971:2009

Медицински устройства. Приложение на управлението на риска за медицинските устройства (ISO 14971:2007, Corrected version 2007-10-01)

7.7.2010 г.

EN ISO 14971:2007

Забележка 2.1

Просрочена дата

(21.3.2010 г.)

CEN

EN ISO 15193:2009

Медицински уреди за in vitro диагностика. Измерване на големината на пробите от биологичен произход. Изисквания отнасящи се за съдържанието и начините на представяне при изходното измерване (ISO 15193:2009)

7.7.2010 г.

CEN

EN ISO 15194:2009

Медицински устройства за ин витро диагностика. Измерване на количества в проби от биологичен произход. Изисквания за сертифицираните сравнителни материали и съдържание на придружаващата документация (ISO 15194:2009)

7.7.2010 г.

CEN

EN ISO 15197:2003

Диагностични системи за изследване in vitro. Изисквания за системите за следене на кръвната захар при самотестуване при лечението на захарния диабет (ISO 15197:2003)

28.4.2005 г.

EN ISO 15197:2003/AC:2005

2.12.2009 г.

CEN

EN ISO 17511:2003

In vitro диагностични медицински устройства. Измерване на количеството на биологичните проби. Метрологична проследимост на предписаните стойности на уредите за калибриране и контрол на материалите (ISO 17511:2003)

28.4.2005 г.

CEN

EN ISO 18113-1:2009

Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 1: Термини, определения и основни изисквания (ISO 18113-1:2009)

7.7.2010 г.

CEN

EN ISO 18113-2:2009

Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 2: Реагенти за in vitro диагностика за професионално използване (ISO 18113-2:2009)

7.7.2010 г.

EN 375:2001

Забележка 2.1

31.12.2012 г.

CEN

EN ISO 18113-3:2009

Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 3: Инструменти за in vitro диагностика за професионално използване (ISO 18113-3:2009)

7.7.2010 г.

EN 591:2001

Забележка 2.1

31.12.2012 г.

CEN

EN ISO 18113-4:2009

Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 4: Реагенти за in vitro диагностика за самотестуване (ISO 18113-4:2009)

7.7.2010 г.

EN 376:2002

Забележка 2.1

31.12.2012 г.

CEN

EN ISO 18113-5:2009

Медицински устройства за in vitro диагностика. Информация доставена от производителя (етикетиране). Част 5: Инструменти за in vitro диагностика за самотестуване (ISO 18113-5:2009)

7.7.2010 г.

EN 592:2002

Забележка 2.1

31.12.2012 г.

CEN

EN ISO 18153:2003

Медицински устройства за in vitro диагностика. Измерване на величини в биологични проби. Метрологична проследимост на стойностите за каталитична концентрация на ензими, приписани на калибратори и материали за контрол (ISO 18153:2003)

21.11.2003 г.

CEN

EN ISO 20776-1:2006

Клинични лабораторни изпитвания и системи за изпитване с in vitro диагностика. Изпитване на възприемчивост към инфекциозни агенти и оценяване на характеристиките на устройства за изпитване за антимикробна възприемчивост. Част 1: Сравнителен метод за изпитване на in vitro действието на антимикробни агенти срещу бързо нарастващи аеробни бактерии при инфекциозни болести (ISO 20776-1:2006)

9.8.2007 г.

Cenelec

EN 61010-2-101:2002

Изисквания за безопасност на електрически устройства за измерване, управление и лабораторни приложения. Част 2-101: Специфични изисквания за медицински устройства за ин-витро диагностика (IVD)

IEC 61010-2-101:2002 (с промени)

17.12.2002 г.

Cenelec

EN 61326-2-6:2006

Електрически устройства/съоръжения за измерване, управление и лабораторно приложение. Изисквания за електромагнитна съвместимост. Част 2-6: Специфични изисквания. „In vitro“ диагностични (IVD) медицински съоръжения

IEC 61326-2-6:2005

27.11.2008 г.

Cenelec

EN 62304:2006

Софтуер за медицински устройства. Процеси по време на използване на софтуера

IEC 62304:2006

27.11.2008 г.

EN 62304:2006/AC:2008

18.1.2011 г.

Cenelec

EN 62366:2008

Медицински устройства. Прилагане на приложен инженеринг в медицински устройства

IEC 62366:2007

27.11.2008 г.

| Забележка 1: | По принцип датата на прекратяване на презумпцията за съответствие съвпада с датата на отменяне („dow“), определена от Европейската организация по стандартизация; Обръща се внимание на потребителите на тези стандарти, че в някои изключителни случаи тези дати не съвпадат. |
| --- | --- |

Забележка 1:

По принцип датата на прекратяване на презумпцията за съответствие съвпада с датата на отменяне („dow“), определена от Европейската организация по стандартизация; Обръща се внимание на потребителите на тези стандарти, че в някои изключителни случаи тези дати не съвпадат.

| Забележка 2.1: | Новият (или измененият) стандарт има същото приложно поле както замененият стандарт. На посочената дата спира действието на презумпцията за съответствие на заменения стандарт с основните изисквания на директивата. |
| --- | --- |

Забележка 2.1:

Новият (или измененият) стандарт има същото приложно поле както замененият стандарт. На посочената дата спира действието на презумпцията за съответствие на заменения стандарт с основните изисквания на директивата.

| Забележка 2.2: | Новият стандарт има по-широко приложно поле от заменения стандарт. На посочената дата спира действието на презумпцията за съответствие на заменения стандарт с основните изисквания на директивата. |
| --- | --- |

Забележка 2.2:

Новият стандарт има по-широко приложно поле от заменения стандарт. На посочената дата спира действието на презумпцията за съответствие на заменения стандарт с основните изисквания на директивата.

| Забележка 2.3: | Новият стандарт има по-тясно приложно поле от заменения стандарт. На стандарт с основните изисквания на директивата за онези продукти, които попадат в приложното поле на новия стандарт. Не се засяга презумпцията за съответствие с основните изисквания на директивата за онези продукти, които все още попадат в приложното поле на (частично) заменения стандарт, но не са в приложното поле на новия стандарт. |
| --- | --- |

Забележка 2.3:

Новият стандарт има по-тясно приложно поле от заменения стандарт. На стандарт с основните изисквания на директивата за онези продукти, които попадат в приложното поле на новия стандарт. Не се засяга презумпцията за съответствие с основните изисквания на директивата за онези продукти, които все още попадат в приложното поле на (частично) заменения стандарт, но не са в приложното поле на новия стандарт.

| Забележка 3: | В случай на изменения, съответният стандарт се състои от EN CCCCC:YYYY, неговите предходни изменения, ако има такива, и въпросното ново изменение. Замененият стандарт (колона 3) се състои от EN CCCCC:YYYY и неговите предходни изменения, ако има такива, но без въпросното ново изменение. На посочената дата спира действието на презумпцията за съответствие на заменения стандарт с основните изисквания на директивата. |
| --- | --- |

Забележка 3:

В случай на изменения, съответният стандарт се състои от EN CCCCC:YYYY, неговите предходни изменения, ако има такива, и въпросното ново изменение. Замененият стандарт (колона 3) се състои от EN CCCCC:YYYY и неговите предходни изменения, ако има такива, но без въпросното ново изменение. На посочената дата спира действието на презумпцията за съответствие на заменения стандарт с основните изисквания на директивата.

БЕЛЕЖКА:

| — | Информация относно наличието на стандартите може да се получи или от европейските организации по стандартизация, или от националните органи по стандартизация, списъкът на които е приложен към Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2), изменена с Директива 98/48/ЕО (3). |
| --- | --- |

—

Информация относно наличието на стандартите може да се получи или от европейските организации по стандартизация, или от националните органи по стандартизация, списъкът на които е приложен към Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2), изменена с Директива 98/48/ЕО (3).

| — | Европейските организации по стандартизация приемат хармонизирани стандарти на английски език (CEN и Cenelec публикуват своите стандарти и на френски и немски език). След това националните институти по стандартизация превеждат заглавията на хармонизираните стандарти на всички останали официални езици на Европейския съюз, на които се изисква те да бъдат преведени. Европейската комисия не носи отговорност за правилността на заглавията, представени за публикуване в Официален вестник. |
| --- | --- |

—

Европейските организации по стандартизация приемат хармонизирани стандарти на английски език (CEN и Cenelec публикуват своите стандарти и на френски и немски език). След това националните институти по стандартизация превеждат заглавията на хармонизираните стандарти на всички останали официални езици на Европейския съюз, на които се изисква те да бъдат преведени. Европейската комисия не носи отговорност за правилността на заглавията, представени за публикуване в Официален вестник.

| — | Публикуването на номерата в Официален вестник на Европейския съюз не означава, че стандартите са достъпни на всички езици на Общността. |
| --- | --- |

—

Публикуването на номерата в Официален вестник на Европейския съюз не означава, че стандартите са достъпни на всички езици на Общността.

| — | Този списък замества всички предходни списъци, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията гарантира актуализирането на този списък. |
| --- | --- |

—

Този списък замества всички предходни списъци, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията гарантира актуализирането на този списък.

| — | Повече информация относно хармонизирани стандарти може да се намери в Интернет на адрес:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Повече информация относно хармонизирани стандарти може да се намери в Интернет на адрес:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ЕOC: Европейска организация по стандартизация:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, тел. +32 25500811; факс +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, тел. +32 25500811; факс +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, тел. +32 25196871; факс +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, тел. +32 25196871; факс +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, тел. +33 492944200; факс +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, тел. +33 492944200; факс +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(2)  ОВ L 204, 21.7.1998 г., стр. 37.

(3)  ОВ L 217, 5.8.1998 г., стр. 18.

---

V Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска инвестиционна банка

| 25.6.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/7

---

Покана за предложения — Европейската инвестиционна банка предлага три нови възможности за финансово подпомагане посредством Програмата на ЕИБ за финансиране на университетските изследвания (EIBURS) в рамките на Инициативата на ЕИБ за подкрепа на университетските изследвания

2011/C 185/04

Европейската инвестиционна банка осъществява по-голямата част от своите институционални отношения с университетите чрез Инициативата на ЕИБ за подкрепа на университетски изследвания, която се състои от три отделни програми:

| — | EIBURS — програма на ЕИБ за финансиране на университетски изследвания, |
| --- | --- |

—

EIBURS — програма на ЕИБ за финансиране на университетски изследвания,

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI) — изследователски стажове на ЕИБ, програма за финансиране на млади изследователи, които работят по съвместни проекти на ЕИБ и университетите, и |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI) — изследователски стажове на ЕИБ, програма за финансиране на млади изследователи, които работят по съвместни проекти на ЕИБ и университетите, и

| — | Университетски мрежи на ЕИБ — механизъм за сътрудничество с университетските мрежи, чиито характеристики биха могли да допринесат в особена степен за постигане целите на Групата на ЕИБ. |
| --- | --- |

—

Университетски мрежи на ЕИБ — механизъм за сътрудничество с университетските мрежи, чиито характеристики биха могли да допринесат в особена степен за постигане целите на Групата на ЕИБ.

EIBURS осигурява безвъзмездна помощ на университетски изследователски центрове, които работят по научни теми и в области от особен интерес за банката. На конкурсни начала, ЕИБ предоставя средства в размер до 100 000 EUR годишно, за срок от 3 години, на заинтересованите университетски катедри или на научноизследователски центрове, които са асоциирани към университети в Европейския съюз, в присъединяващите се страни или в страните в процес на присъединяване, и имат признати постижения в избрани от ЕИБ области, получавайки по този начин възможност да разширят съответната дейност. В случай, че предложението бъде одобрено, се очакват различни резултати (изследователска дейност, провеждане на курсове и семинари, изграждане на мрежи, разгласяване на резултатите и др.), които стават част от договора с банката.

През академичната 2011—2012 г. програмата EIBURS избра следните три нови насоки за научни изследвания:

Режими за защита на интелектуалната собственост в Европа и тяхното въздействие върху трансфера на технологии/финансирането в областта на интелектуалната собственост

При определянето на политиката в световен мащаб, ударението все по-често се поставя върху иновациите и икономиката на знанието като двигатели на дългосрочния устойчив растеж. Предвид това, разработването на нови финансови инструменти и привличането на частни инвеститори в сферата на знанието и трансфера на технологии се превръща в необходимост, но и в предизвикателство. Нужно е по-тясно взаимодействие между извършващите технологичния трансфер, както и преценка за отражението на правните и нормативни системи върху интелектуалната собственост в тази област. И не само това — нужно е по-добро хармонизиране между стимулите на публичната политика, насочени към изследователските центрове/университетите, и многообразието от финансови инструменти (фондове, партньорства, научно-приложни лаборатории и т.н.), предназначени за промишлено внедряване на научните изследвания. Специалните изследователски права на университетските преподаватели, патентното право на Европейския съюз и неговото прилагане от националните надзорни органи и стимулите от държавата несъмнено оказват сериозно въздействие върху усвояването на материалните средства в начален етап, но систематизиран преглед и съпоставителни анализи за това липсват. Това е бързо променяща се област и е важно да бъдат отчетени последните новости и текущото състояние. Теоретично, проектът би трябвало да представи всеобхватен обзор на споменатите теми във всички държави-членки, но е допустим и преглед на основните европейски пазари за иновации и интелектуална собственост.

Целта на проекта е да разгледа мерките от правната, регулаторната и публичната политика в държави-членки на ЕС и тяхното въздействие върху желанието/готовността на академичните институции за привличане на външни финансови организации (напр. фондове, фондации и други източници на вънни средства) при изграждането на партньорства за ускоряване на дейности, свързани с трансфера на технологии, интелектуалната собственост и промишленото внедряване на научните изследвания. При възможност следва да бъдат включени и политически мерки и предложения за подобряване на трансфера на знания в ЕС, със съответната обосновка.

Резултати:

| | Проучването може да направи преглед на съществуващите документи в тази област за основните тенденции и фактори (напр. правилници, формуляри и условия), които оказват влияние върху промишленото внедряване на научните изследвания. В разработката следва да бъдат включени примерни случаи от практиката на партниращи си с финансови инвеститори институции (ЕИФ може да осигури достъп до някои своие бенефициери, но трябва да бъдат включени и допълнителни примери). Една от тематичните области в прегледа е поставянето на договорна основа на взаимоотношенията между изследователските институти и финансовите инвеститори — сфера, обхваната от взаимоотношенията между изследователските организации и фирмите, но без подробни данни за взаимодействието между изследователски и финансови организации. Тъй като проучването е тригодишно, кандидатите са приканени да предложат срокове за представяне на междинни резултати. Проектът може да бъде обогатен с допълнителни дейности, които университетският център е готов да осъществи с финансовата подкрепа за изследвания, в т.ч.:






  — | провеждане на курсове, летни школи, конференции и семинари, |
| --- | --- | --- |

Проучването може да направи преглед на съществуващите документи в тази област за основните тенденции и фактори (напр. правилници, формуляри и условия), които оказват влияние върху промишленото внедряване на научните изследвания. В разработката следва да бъдат включени примерни случаи от практиката на партниращи си с финансови инвеститори институции (ЕИФ може да осигури достъп до някои своие бенефициери, но трябва да бъдат включени и допълнителни примери). Една от тематичните области в прегледа е поставянето на договорна основа на взаимоотношенията между изследователските институти и финансовите инвеститори — сфера, обхваната от взаимоотношенията между изследователските организации и фирмите, но без подробни данни за взаимодействието между изследователски и финансови организации. Тъй като проучването е тригодишно, кандидатите са приканени да предложат срокове за представяне на междинни резултати. Проектът може да бъде обогатен с допълнителни дейности, които университетският център е готов да осъществи с финансовата подкрепа за изследвания, в т.ч.:

—

провеждане на курсове, летни школи, конференции и семинари,

| — | създаване на база данни, |
| --- | --- |

—

създаване на база данни,

| — | анкети. |
| --- | --- |

—

анкети.

| | Проектът е допълнение към финансираното от ЕС (ГД „Предприемачество“) предпроектно проучване за „Създаване на финансов пазар за правата върху интелектуалната собственост” по търг на ЕС No 3/PP/ENT/CIP/10/A/NO2S003. |
| --- | --- |

Проектът е допълнение към финансираното от ЕС (ГД „Предприемачество“) предпроектно проучване за „Създаване на финансов пазар за правата върху интелектуалната собственост” по търг на ЕС No 3/PP/ENT/CIP/10/A/NO2S003.

Анализ на инвестиционните потребности в инфраструктурните сектори

Ясната представа за сегашните и бъдещите инвестиционни потребности е от решаващо значение за разработване на целенасочени публични политики, които подпомагат инфраструктурните инвестиции. Въпреки това, няма обща методика за прогнозиране на инвестиционните потребности. От университетския изследователски център, който ще получи помощ по EIBURS, се очаква да разработи изследователска програма за обзор на съществуващите методологии и прогнози за нуждата от инфраструктурни инвестиции, да разработи единна методика за прогнозиране на нужните инвестиции в инфраструктурата и да прогнозира инвестиционните потребности в европейската икономическа инфраструктура. Насоката на изследване трябва да се ограничи само до икономическата инфраструктура, т.е. транспорт, енергетика, водоснабдяване и ИКТ.

Проектът може да включва допълнителни дейности, които университетският център е готов да осъществи с финансовата подкрепа за изследвания, в т.ч.:

| — | провеждане на курсове и семинари, |
| --- | --- |

—

провеждане на курсове и семинари,

| — | създаване на бази данни, |
| --- | --- |

—

създаване на бази данни,

| — | анкети. |
| --- | --- |

—

анкети.

Увеличаване на кредитния риск при микрокредитирането: причини, тревожни сигнали, текущо състояние и бъдещи перспективи

През последното десетилетие бързото разрастване на услугите в сферата на микрокредитирането на домакинства с нисък доход и предприемачи доведе до насищане на някои пазари, като Мароко, Босна и Херцеговина, Боливия и Индия (конкретно в щат Андра Прадеш). Тъй като някои кредитополучатели имаха достъп до няколко заема от различни кредитни институции, те взеха твърде много кредити, което доведе до тяхната свръхзадлъжнялост. Тази свръхзадлъжнялост на микрокредитополучателите е пагубна за микрокредитирането като цяло не само поради финансовите последици и накърненото добро име, но също така поради потенциалните социални и психологически вреди за вече уязвими слоеве от населението.

Влошеното качество на активите в кредитния портфейл за микрофинансиране се дължи на много причини и фактори, сред които са икономическата среда, политическата намеса, пропуските в регулаторната рамка, агресивните методи на кредитиране от микрофинансиращите финансови институции, съсредоточаването в градските райони или неадекватното предлагане на продукти. Високия процент погасени задължения в сферата на микрокредитирането от миналото бе сериозно засегнат в някои страни или региони и сега е налице висок кредитен риск от неизпълнение на задължения на някои пазари. Специалистите разглеждат кредитния риск, свързан с прекомерна задлъжнялост на клиентите, като един от най-бързо увеличаващите се рискове. За съжаление, твърде често оздравителни мерки биват предприемани едва след разразяване на криза по изпълнението на задълженията. По тази причина инвеститорите станаха по-внимателни при предоставяне на средства, а и възникнаха няколко международни инициативи за въвеждане на принципи за защита на клиентите и за прозрачност на практиките и лихвените ставки, с цел предпазване на пазарите от „прегряване“.

На този фон, ЕИБ очаква предложения за научни изследвания, които да намерят отговори на следните въпроси:

При какви условия микрокредитирането може да осигури високо качество на активите и устойчивост, докато разширява обсега си към пазари, където има търсене? Какво е текущото състояние на кредитния риск, включително нивото на свръхзадлъжнялост на клиентите в Африка и в другите страни, определени като най-рискови? Има ли някакви предупредителни сигнали за предотвратяване на потенциална криза на погасяване на задълженията преди тя да е възникнала? Какви са поуките от скорошните кризи в микрофинансирането (Мароко, Босна, Андра Прадеш и другаде)? Кои са най-рисковите страни, особено в Африка, които могат да бъдат следващите, засегнати от такава криза?

Регионалната насоченост на предложенията се свежда до, но не се ограничава само с региона на Африка (включително региона на Близкия Изток и Северна Африка).

Проектът може да бъде допълнен с дейности, които университетският център е готов да осъществи с финансовата подкрепа за изследвания, в т.ч.:

| — | провеждане на разяснителни прояви, |
| --- | --- |

—

провеждане на разяснителни прояви,

| — | създаване на допълнителни бази данни, |
| --- | --- |

—

създаване на допълнителни бази данни,

| — | анкети. |
| --- | --- |

—

анкети.

Предложенията трябва да бъдат изпратени на английски или френски език, а крайният срок за представяне на предложения е 16 септември 2011 г. Представените след тази дата предложения, няма да бъдат разглеждани. Предложенията трябва да се изпращат на адрес:

електронно копие

universities@eib.org

и

на хартиен носител

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

На вниманието на г-жа Луиза Ферейра (Luísa Ferreira), координатор.

За по-изчерпателна информация относно процедурата за подбор на EIBURS и за другите програми и механизми, моля посетете: http://www.eib.org/universities

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 25.6.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/10

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2011/C 185/05

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„SUSINA DI DRO“

EO No: IT-PDO-0005-0779-30.06.2009

IGP ( ) ЗНП ( X )

1.   Наименование:

„Susina di Dro“

2.   Държава-членка или трета страна:

Италия

3.   Описание на земеделския или хранителния продукт:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.6. | Плодове, зеленчуци и житни растения, пресни или преработени |
| --- | --- |

Клас 1.6.

Плодове, зеленчуци и житни растения, пресни или преработени

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

Със защитеното наименование за произход „Susina di Dro“ се обозначава пресният плод от местния култивар „Prugna di Dro“, наричан обикновено „Susina di Dro“.

При пускането им за консумация пресните плодове трябва да бъдат цели, да изглеждат пресни и здрави, да са чисти, по тях да няма необичайни вещества и да не миришат непривично, да са овални, умерено дълги, с плътна месеста част и покрити с характерния белезникав восъчен налеп.

Типичният цвят на плодовете е следният:

| — | кожицата е от виолетово-червена до тъмно синьо-лилава, покрита с восъчен налеп, на места със зеленикави петънца, |
| --- | --- |

—

кожицата е от виолетово-червена до тъмно синьо-лилава, покрита с восъчен налеп, на места със зеленикави петънца,

| — | месестата част е жълта или жълто-зелена. |
| --- | --- |

—

месестата част е жълта или жълто-зелена.

Химични свойства:

| | Захари — минимална стойност по време на брането 9,0 °Brix |
| --- | --- |

Захари — минимална стойност по време на брането 9,0 °Brix

| | Полифеноли — минимална стойност 900 mg/кg |
| --- | --- |

Полифеноли — минимална стойност 900 mg/кg

От гледна точка на органолептичните характеристики ЗНП „Susina di Dro“ се отличава с мек и ароматен сладко-кисел вкус и приятна сипкава консистенция.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

—

3.4.   Фуражи (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Етапите на производство, почистване и опаковане трябва да се извършват в определения географски район, посочен в точка 4, за да се избегнат нараняването и гниенето на плодовете; освен това бързото приключване на производствения процес е важен фактор за съхраняването на характерния восъчен налеп, който покрива плодовете.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

ЗНП „Susina di Dro“ се опакова в съответствие с действащите правила. Всички видове опаковки се покриват с мрежа, фолио или капак.

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

Върху опаковките за продажба на продукта трябва да има надпис ЗНП „Susina di Dro“ и да фигурира логото, описано по-долу. Логото представлява стилизирана виолетова слива със зелени листа, върху която има бял надпис „SUSINA DI DRO DOP“ в средата и бял надпис „DENOMINAZIONE D’ORIGINE PROTETTA“ по края.

Лого:

Image

При обозначаването е забранено да се добавят всякакви указания за произход, които не са изрично предвидени, или допълнителни указания, които биха могли да въведат потребителя в заблуждение.

4.   Кратко определение на географския район:

Производственият район на ЗНП „Susina di Dro“ обхваща територията на следните общини в автономна провинция Trento: Arco, Bleggio Inferiore, Bleggio Superiore, Calavino, Cavedine, Fiavè, Dorsino, Drena, Dro, Lasino, Lomaso, Nago-Torbole, Padergnone, Riva del Garda, San Lorenzo in Banale, Stenico, Tenno, Terlago, Vezzano и Trento, като в последната влизат само населените места Cadine, Sopramonte, Sant’Anna, Vigolo Baselga и Baselga del Bondone.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Производственият район на ЗНП „Susina di Dro“ се отличава със своя специфичен климат, който се дължи и на езерото Garda. Действително, макар и разположен в центъра на алпийската планинска верига, този район се характеризира с особено меки температури със средна годишна стойност 12,4° C. Освен това са налице дълги периоди на светлина благодарение на почти постоянно ясното небе: средно дневната светлина достига 10 часа, което прави общо 36 000 секунди слънчево греене (средна стойност към 21 юни всяка година). Дори през зимните месеци, когато както в Централна и Западна Европа и в предалпийска Италия се наблюдава засилена облачност, месечно слънчево греене достига 100—120 часа, което означава средно 3—4 часа на ден. Този феномен се дължи преди всичко на периодичността на ветровете, а именно на редуването на теченията, които се спускат от долините и тези, които се издигат („Òra del Garda“) от езерото. Òra del Garda е хладен вятър, който освен че разчиства облаците от небето, през зимата се противопоставя на студените северни ветрове, а през лятото смекчава ползотворно максималните следобедни температури, които в противен случай биха се отразили отрицателно върху феноловото съдържание в плода и неговата захарност. Това прави зимите в района на производство на ЗНП „Susina di Dro “ изключително меки, а по време на летния сезон се случва рядко да има периоди на суша и свръхвисоки температури. Към тези особености се добавят ценните почвени характеристики на терените, формирани геологически от морски седименти. На практика в целия район почвата е умерено алкална и това благоприятства наличието и динамиката на минералните елементи, и най-вече абсорбирането на фосфор, калций и магнезий.

5.2.   Специфични характеристики на продукта:

„Susina di Dro“ е местен култивар, който традиционно се отглежда и формира генетично по долините на река Sarca от дълги години.

ЗНП „Susina di Dro“ е особено ценно заради съдържанието на полифеноли, които дават значително отражение върху органолептичните характеристики, цвета и вкуса на плода и представляват голям фармакологичен интерес.

Плодовете съдържат също така минимално количество захари, което е от решаващо значение за типичния сладко-кисел вкус на този местен екотип.

Характерното съдържание на полифеноли и захари в плода са предмет на научни изследвания, публикувани през 1975 г. Заедно с по-съвременните изследвания на характеристиките на плода, така събраните данни свидетелстват за това, че характерните за „Susina di Dro“ качества са твърдо признати от години и днес се потвърждават.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ):

Местният култивар „Prugna di Dro“ е селекциониран през вековете благодарение на земеделския опит на жителите от района на производство, които са стигнали до получаването на новите растения, използвайки най-вече семена или коренови издънки, като са упражнявали постоянен контрол и натиск за масово подобряване на генотипа на база на наблюденията върху характеристиките на фенотипа, свързани най-вече с производствените особености на растенията и с органолептичните свойства на плодовете.

Образуването и натрупването на полифеноли и захари в ЗНП „Susina di Dro“ зависят изключително много от климата в района на производство и по-специално от количеството слънчева светлина, което попада върху растенията и се отразява на температурата в околната среда. Тези климатични фактори са от първостепенно значение за нивото и ритъма на действие на ензимите, участващи в метаболизма на фенолите и механизмите на фотосинтезата, които обуславят натрупването на въглехидрати и съответно на захари.

Тези биологични явления са свързани с условията в околната среда, които са особено благоприятни в района на производство заради смекчаващото въздействие на езерото Гарда, най-голямото езеро в Италия, и неговия бриз. Особено важен е типичният бриз Òra del Garda, който се появява в следобедните часове, като разчиства облаците от небето и смекчава максималните летни температури.

Натрупването на пигменти по кожицата — антицианините, които определят синьо-лилавия цвят, зависи изключително много от количеството слънчеви лъчи, което попада върху плодовете, докато съдържанието на захари се определя от температурата в околната среда, която способства за избягването на стресови ситуации при култивирането на растенията благодарение на смекчаващия ефект от бриза.

От гледна точка на социално-икономическите условия отглеждането на ЗНП „Susina di Dro“ в района на производство е от фундаментално значение, сравнимо с това на лозарството и отглеждането на ябълки.

Действително от векове сливите са сред културите, които са силно застъпени в този район, за което свидетелства споменаването им в 42 спецификации от правилника за долината на река Sarca (Carte di Regola del „Piano del Sarca”), датиращ от 1284 г.

В последно време цялата общност от долината на река Sarca, която винаги е била чувствителна по отношение на престижа на качеството на ЗНП „Susina di Dro“, се активизира в културен план в контекстa на синергия между територията, туризма и хранително-вкусовата промишленост. От важните инициативи може да бъде спомената седмицата на цъфналите сливи („Settimana del Prugno Fiorito di Dro“), която се провежда за първи път през 70-те години и след това дава началото на по-модерно мероприятие, което се провежда през август и се нарича „Dro: il tempo delle prugne“ (Дро — сезонът на сливите).

Препратка към публикуваната спецификация:

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

Настоящата администрация е започнала националната процедура за възражение, като е публикувала предложението за признаване на защитеното наименование за произход „Susina di Dro” в Държавен вестник на Република Италия, No 100 от 2 май 2009 г.

Справка с консолидирания текст на продуктовата спецификация може да бъде направена: на:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

или

като се отвори директно началната страница на уебсайта на Министерството на земеделието, продоволствието и горите (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) (http://www.politicheagricole.it) и се кликне върху „Prodotti di Qualità“ (отляво на екрана) и след това върху „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---

| 25.6.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/14

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2011/C 185/06

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

РЕЗЮМЕ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„TOLMINC“

ЕО No: SL-PDO-0005-0422-29.10.2004

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

Настоящото резюме представя с информационна цел основните елементи на спецификацията на продукта.

1.   Отговорен орган в държавата-членка:

| Наименование: | Министерство на земеделието, горското стопанство и храните |
| --- | --- |
| Адрес: | Dunajska cesta 22 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Наименование:

Министерство на земеделието, горското стопанство и храните

Адрес:

Dunajska cesta 22

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Тел.

+386 14789109

Факс

+386 14789055

Електронна поща:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Заявител:

| Наименование: | Sirarsko društvo Tolminc (Асоциация за сирене „Tolminc“) |
| --- | --- |
| Адрес: | Rutarjeva 35 |
| SI-5220 Tolmin |
| SLOVENIJA |

Наименование:

Sirarsko društvo Tolminc (Асоциация за сирене „Tolminc“)

Адрес:

Rutarjeva 35

SI-5220 Tolmin

SLOVENIJA

Тел.

+386 53891075

Факс

—

Електронна поща:

davorin.koren@tnp.gov.si

Състав:

Производители/преработватели ( X ) Други ( )

3.   Вид продукт:

| Клас 1.3: | Сирена |
| --- | --- |

Клас 1.3:

Сирена

4.   Спецификация:

(резюме на изискванията по член 4, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

4.1.   Наименование:

„Tolminc“

4.2.   Описание:

„Tolminc“ се класифицира като твърдо пълномаслено сирене. Суровината за неговото производство е сурово или термизирано краве мляко, добито в рамките на определения географски район.

Форма и размери: кръгла пита с тегло 3,5—5 kg, диаметър 23—27 cm и височина 8—9 cm.

Външен вид: коричката на сиренето е гладка и сламеножълта на цвят.

Напречно сечение: сърцевината на сиренето е еластична, жълта на цвят и с единични шупли с големината на лещено или грахово зърно.

Вкус и аромат: ароматът е отличителен и без странични миризми, а вкусът е сладникаво-пикантен.

Химичен състав: най-малко 60 % сухо вещество и поне 45 тегловни процента мазнини в сухото вещество.

Сиренето трябва да зрее най-малко 60 дни.

4.3.   Географски район:

Производството както на млякото, така и на „Tolminc“ се извършва в района Zgornje Posočje, който обхваща общините Kobarid, Tolmin и Bovec.

На запад границата на географския район съвпада с границата с Италия, а в останалите посоки — с външните граници на селищата от Kamno до Log pod Mangartom, както следва: Kamno, Volče, Čiginj, Volčanski Ruti, Sela pri Volčah, Gorenji Log, Tolminski Lom, Dolgi Laz, Kanalski Lom, Grudnica, Slap ob Idrijci, Dolenja Trebuša, Gorenja Trebuša, Stopnik, Daber, Gorski Vrh, Bukovski vrh, Grahovo ob Bači, Hudajužna, Porezen, Podbrdo, Petrovo Brdo, Bača pri Podbrdu, Kal, Stržišče, Rut, Grant, Knežke Ravne, Ljubinj, Tolminske Ravne, Čadrg, Krn, Soča, Trenta, Log pod Mangartom.

Посочените селища са разположени в рамките на определения географски район.

4.4.   Доказателство за произход:

С цел да се гарантира проследимостта на Tolminc се прилагат следните процедури или мерки.

Производство на мляко: млякото трябва да бъде произведено в определения географски район. Воденето на родословна книга гарантира подходящия състав на стадото от гледна точка на породата. В стопанствата се водят също така регистри за дажбите храна и покупката на фуражи и фуражни суровини.

Събиране на млякото: млякото, предназначено за производството на „Tolminc“, трябва да се събира и съхранява отделно от останалото. Води се регистър на количествата закупувано мляко всеки ден, заедно с разбивка по стопанства.

Производство на млечни продукти: производителите на „Tolminc“ водят регистър на количествата преработвано мляко на ден, както и на количествата произведено сирене на ден по партиди. Всяка партида се равнява на количеството сирене, получено от едно подсирване на млякото. Ако в даден ден бъде произведена само една партида сирене, датата на производство на сиренето представлява също означението на партидата.

Зреене на сиренето: с цел да се гарантира зреенето на всяка партида сирене в продължение най-малко на 60 дни, производителите водят регистър относно зреенето на сиренето. Датата на производство на продукта съвпада с датата, на която започва зреенето.

4.5.   Метод на производство:

„Tolminc“ се произвежда от сурово или термизирано (57 °C—68 °C) краве мляко, добито в определения географски район. Най-малко 80 % от млякото за производството на „Tolminc“ трябва да бъде получено от крави от кафявата порода. Кравите се хранят с обемисти фуражи (паша, сено, силаж) от географския район, които трябва да представляват най-малко 75 % от сухото вещество в дневните дажби.

За производството на „Tolminc“ се използва зряло мляко, към което преди подсирването може да се добави прясно мляко. Зреенето му продължава най-малко 12 часа, като през това време се развива автохтонната микрофлора и се гарантира оптималното равнище на киселинност на млякото. За ускоряване на ферментацията се разрешава използването на домашно приготвени закваски (зреенето на малко количество мляко при висока температура за най-малко 12 часа) или подбрани подсирващи ензими. След добавянето на сирищната мая започва коагулацията на млякото, която продължава 25—35 минути при температура между 32 °C и 34 °C. Обработката на коагулума ускорява процеса на отделяне на суроватката и дава възможност за образуването на сиренни зърна с подходящ размер. През първата фаза сиренината се нарязва по подходящ начин — първо на големи парчета. След това сиренните зърна се донарязват на късове с големината на лешник. Правилната консистенция на сиренните зърна се получава чрез затопляне и сушене. Сиренните зърна се загряват до 44—48°C и след това се сушат при непрекъснато бъркане до получаване на подходящата консистенция. Получаването на сиренето и отделянето на коагулума от суроватката може да се извърши по различни начини в зависимост от възможностите и техническото оборудване, с което разполагат отделните мандри. Пресоването продължава от 6 до 12 часа в подходящо затоплено помещение. Обръщането на сиренето по време на пресоването има за цел да ускори отделянето на суроватката, да разпредели съдържащата се в сиренето вода равномерно и да придаде по-добра форма на сиренето. „Tolminc“ се осолява в саламура между 24 и 48 часа.

След осоляването върху всяка пита се поставя началната дата на зреенето или означението на партидата. „Tolminc“ трябва да зрее най-малко два месеца. Много е важно през периода на зреене сиренето да се обръща, избърсва и почиства.

4.6.   Връзка:

История и традиция в производството на сирене в географския район

Първите исторически документи, в които се говори за сиренето „Tolminc“, датират от XIII век — в тях то се споменава като средство за плащане на данъците, дължими на тогавашния земевладелец. Първоначално продуктът е бил познато под името „Formaggio di Tolmino — Tolminski sir“ (сирене от Tolmin), за което свидетелства ценова листа за сирене от 1756 г. в град Udine.

Качеството на „Tolminc“ се дължи на усилията на майсторите сиренари, които още през XIX век, под егидата на Земеделската асоциация в Gorica, са пристигнали в района на Tolmin, за да помогнат на местните сиренари да подобрят технологията на производство. През 1886 г. твърдите сирена били произвеждани в пасищата на планината Razor под ръководството на швейцареца Thomas Hitz. Производството на „Tolminc“ се е развивало в продължение на векове и се е превърнало в част от традицията и културата на местните жители, които са запазили този поминък до наши дни.

Производството на „Tolminc“ се отличава с дълга и богата традиция, която е тясно свързана с началото на използване на високопланинските пасища. При този вид паша се извършва сезонен преход на добитъка между долината и високопланинските пасища, който е една от основните характеристики на метода на хранене. Всяка година този стопански цикъл започва с преместването на добитъка от селищата в долината към „по-ниските“ или покрити с ливади склонове. В края на юни добитъкът се отвежда във високите части на планините, където животните пасат и се произвежда сирене. — това продължава до началото на септември, когато започва спускането към по-ниските склонове. Добитъкът остава там до първия сняг. Този стопански цикъл и днес продължава да бъде стандартната практика на животновъдите в Zgornje Posočje.

Природни условия

Районът на Zgornje Posočje е своеобразна пресечна точка между влиянието на средиземноморския и алпийския климат. Именно по тази причина Zgornje Posočje има специфични природни условия, които посредством обемистия фураж, произвеждан в географския район, се отразяват на млякото, а оттам — и на крайния продукт след преработката.

Zgornje Posočje е районът с най-голямото количество валежи в Словения, като основната причина за това е издигането на нахлуващия от Средиземно море влажен въздух при относително високата планинска бариера, образувана от западната част на Юлийските Алпи. Откритото пространство в долината на река Soča към Средиземно море засилва влиянието на морето. Средногодишната температура на въздуха в Tolmin е около 11 °C, като средната стойност за януари е около 1 °C, а за юли — над 18 °C.

По-топлият субсредиземноморски климат оказва голямо въздействие върху състава на растителността, като придава на алпийската флора в района на Posočje специфичен външен вид. Отличителните характеристики на растителността, които се дължат на субсредиземноморския климат, са видни също така по стръмните алпийски скали — за разлика от района на Gorenjska те са гъсто обрасли с растителност, придаваща им характерна живописност. Флората в планинските и субалпийски ливади на Zgornje Posočje е изключително богата и разнообразна. Причините за това разнообразие на видовете се корени в неотдавнашното геоложко минало (специфичното разположение върху южния ръб на ледената покривка от ледниковия период), състава на камъните (варовик или доломит, на места с примеси от мерген, вкаменена глина и кремъкоподобен кварц) и климата (влажен, относително топъл планински климат). Най-отличителната характеристика на местната растителност е наличието на видове, които се срещат само в този район. Част от тревистите области (пасища, ливади, субалпийски и алпийски ливади) на Zgornje Posočje също се характеризират с наличието на някои редки видове. Влиянието на субсредиземноморския климат във високопланинските ливади благоприятства и развитието на растителност, типична за умерения пояс.

Богатата микрофлора също има важна роля в производството на „Tolminc“. Благодарение на зреенето на суровото мляко или използването на домашно приготвена закваска околната среда оказва влияние върху сиренето, а благоприятната автохронна микрофлора пречи на развитието на вредни микроорганизми.

4.7.   Инспекционен орган:

| Наименование: | Bureau Veritas d.o.o. |
| --- | --- |
| Адрес: | Linhartova cesta 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Наименование:

Bureau Veritas d.o.o.

Адрес:

Linhartova cesta 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Тел.

+386 14757600

Факс

+386 14747601

Електронна поща:

info@si.bureauveritas.com

4.8.   Етикетиране:

Върху сирената, които отговарят на всички изисквания на спецификацията, се поставя името на производителя, наименованието „Tolminc“ и логото (указано по-долу), съответният знак на Общността и националният знак за качество. На етикета трябва да е посочено също така дали сиренето е произведено от сурово или от термизирано мляко.

Производителите могат да поставят допълнителни етикети върху сиренето, ако то е зряло в продължение на повече от два месеца, ако кравите не са хранени със силаж или ако продуктът е произведен в планинска мандра.

Image

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---

| 25.6.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/18

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2011/C 185/07

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„ARMAGH BRAMLEY APPLES“

ЕО No: UK-PGI-005-0792-16.10.2009

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование:

„Armagh Bramley Apples“

2.   Държава-членка или трета държава:

Обединено кралство

3.   Описание на земеделския продукт или храна:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.6: | Плодове, зеленчуци и житни растения, пресни или преработени |
| --- | --- |

Клас 1.6:

Плодове, зеленчуци и житни растения, пресни или преработени

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

„Armagh Bramley Apple“ представлява едра зелена прясна ябълка, използвана за готварски цели. Тя има червеникав руменец, плодовото ѝ месо е бяло, със зелен оттенък. Ябълките са с голям размер, с диаметър между 60 и 120 мм. По отношение на заоблеността те са с по-слабо изразена еднородност от другите ябълки от сорт Bramley, сплеснати са отстрани, с ребрист връх и голяма, частично отворена чашка.

Оцветени са изцяло в зелено, с червеникав руменец, чашелистчетата са кафяви и мъхести, а дръжката е къса и дебела.

Отвътре плодовото месо е бяло, със зелен оттенък, тъканта е плътна и влажна.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

Не се прилага

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

Не се прилага

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Отглеждането на ябълките следва да се извършва в посочения район.

Отглеждането на ябълките „Armagh Bramley Apple“ се извършва върху високоплодородните песъчливо-глинести или наносни глинести почви на района. Във всички овощни градини границата на парцела представлява гъст жив плет и преграда срещу вятъра от различни дървесни видове, като това осигурява защита срещу студените северни или североизточни ветрове, които се появяват през някои пролетни периоди.

Независимо от възрастта или размера на дървото, лятната и зимната резитба се извършват ръчно. За отглеждането на тези дървета, с оглед устойчивост на добивите и качеството, се изискват натрупаните от многогодишен опит умения при оформянето на очертанията и короната чрез зимна и лятна резитба.

Овощарите от Арма се гордеят с това, че спазват добрата земеделска практика при производството на ябълките „Armagh Bramley apple“. Опрашването от медоносни пчели обичайно се използва през периода на цъфтежа и всички пръскания се извършват с дължимата грижа за хуманно отношение към тях и към други полезни насекоми, както и с грижливо отношение към околната среда като цяло.

В овощните градини, където се отглеждат ябълки Armagh Bramley, широко се използва листно подхранване; в програмата за редовно пръскане са включени както еднокомпонентни хранителни елементи, така и торни смеси на основата на морски водорасли.

Ябълките се берат ръчно между началото на септември и края на октомври. Времето на беритба е в зависимост от сезона, пазара, зрелостта на плода и възрастта на дървото, както и от вида на подложката. Овощарите често постигат съгласие за датата на започване на беритбата в зависимост от размера на ябълките и темпа им на растеж в края на лятото/началото на есента. Повечето ябълки се берат непосредствено след като достигнат минимален среден диаметър от 75 mm, но преди да узреят до степен, при която над 20 % от натрупаните въглехидрати са преобразувани от скорбяла в захар.

Както резитбата на овощните градини, така и беритбата и окачествяването на плодовете се извършват ръчно. Берачите са обучени да боравят с плодовете, избягвайки нараняването на кожицата и пораженията по плодовото месо, което е особено критично за този сорт, поради това че значителна част от реколтата се съхранява в контролирани атмосферни условия с цел доставка на пазара през цялата година.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

Не се прилага

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

Не се прилага

4.   Кратко определение на географския район:

Ябълките „Armagh Bramley Apple“ се отглеждат в следните традиционно занимаващи се с отглеждане на ябълки енории от епархия Арма, която включва графствата Armagh и Tyrone, както и част от графство Londonderry:

Ballygawley, Beragh, Bessbrook, Cloghogue, Clonoe, Coagh, Coalisland, Cookstown, Crossmaglen, Cullyhanna, Donaghmore, Dromintree, Dungannon, Eglish, Keady, Derrynose & Madden, Kildress, Killcluney, Killeeshill, Kilmore, Lissan, Loughgall, Magherafelt, Middletown, Middle Killeavy, Moneymore, Moy, Mullaghbawn, Newbridge, Pomeroy, Portadown, Tandragee, Termonmaguirc, Whitecross.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Влиянието на климата върху посочения район включва годишни валежи до 203 mm с произход от Атлантическата метеорологична система, както и средна температура от 3 °C през зимата до 18 °C през лятото под влиянието на Гълфстрийм. Това, в съчетание с качеството на почвата в посочения район (богата, плодородна и с особено високо съдържание на калций) допринася за специфичната характеристика на района.

В резултат на северното разположение светлината е по-малко в сравнение с други райони, отглеждащи ябълки от сорт Bramley, поради което фотосинтезата налага по-малка гъстота на дърветата, позволяваща им да растат на широчина. По-студеният климат в сравнение с други райони, отглеждащи ябълки от сорт Bramley, означава както по-неравномерен растеж на ябълките „Armagh Bramley Apple“, така и по-ниска плътност на вредни насекоми, което налага еднократно третиране с инсектициди през сезона. Тази понижена употреба на инсектициди води до ниски нива на остатъците от тях. По-ниските температури означават също, че вегетационният период е по-дълъг. За посочения район са характерни тесни хълмове и многобройни малки реки. Богатата почва и по-високите валежи означават също така, че не се изисква изкуствено напояване.

5.2.   Специфична характеристика на продукта:

Климатът и почвите на посочения район оказват непосредствено влияние върху репутацията на продукта. В резултат на по-дългия вегетационен период, дължащ се на характерните за района по-ниски температури, се получават по-големи плодове с по-слабо изразена еднородност по отношение на формата, с висока киселинност, подходяща за ябълки, използвани за готварски цели, както и с по-силен отличителен аромат.

Ябълките „Armagh Bramley Apple“ са известни с това, че запазват аромата си и че в сравнение с останалите ябълки от сорта Bramley са с по-плътна тъкан, която се запазва при готвене. Това допринася и за репутацията им на по-добре запазващи качеството си и, по този начин, имат по-дълъг срок на съхранение (12—13 месеца), отколкото ябълки от сорт Bramley, произведени в други райони.

Ябълките „Armagh Bramley Apple“ се различават от други ябълки от сорта Bramley и по това, че са със зелен цвят, на места с червеникав руменец, но без да се образуват отчетливи ивици. Освен това, формата на ябълките „Armagh Bramley Apple“ не е толкова заоблена, колкото при други ябълки, което се дължи на по-студения климат и произтичащите от това модели на неравномерен растеж. Ябълките имат по-силен, подчертан аромат.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ):

Ябълките от сорт Bramley са пренесени за първи път в Арма през 1884 г., когато в Северна Ирландия са внесени 60 разсада от този сорт. Към 1921 г. са засадени 7 000 акра (28 328 декара), а Bramley е станал основният сорт, отглеждан в Арма. Преработката на ябълките започва през 1903 г. и водещите преработватели в Северна Ирландия и досега се намират в графство Арма, в близост до овощните градини на графството, които са техен основен доставчик.

Ябълката от сорт Bramley притежава уникална тъкан и аромат, които я утвърждават като „кралица“ на ябълките за готварски цели. Тя запазва своя силен, наситен аромат в процеса на готвенето. Ябълката от сорт Bramley е единствената в света с тези качества. Ябълките „Armagh Bramley Apple“ са известни с това, че тъканта им е по-твърда, което означава, че могат да бъдат съхранявани по-дълго и да запазват тъканта си по-продължително време при готвене.

По-студеният климат също така обяснява не толкова закръглената форма в сравнение с други ябълки от сорта Bramley. По-студеният климат води до неравномерно опрашване по яйчниците на отделните плодове. Семепъпките, оплодени по-рано, се разрастват и се развиват преди останалите, което означава, че ябълките „Armagh Bramley Apple“ придобиват характерна, незаоблена форма.

Овощните градини, в които се отглеждат ябълки „Armagh Bramley Apple“, са необичайни по своето северно разположение и, в резултат на климатичните особености, произведените ябълки са по-малко на брой, но с по-богат аромат. В резултат на това разходите за производството на ябълки от сорта Bramley са високи.

В резултат на уникалните условия за отглеждане в Арма плодовете са по-твърди и по-плътни, отколкото ако са отглеждани на друго място. Отглеждането се подпомага от богатата, плодородна почва с високо съдържание на калций и основни хранителни съставки, както и от обилното количество чиста вода.

Графство Арма е известно в цяла Ирландия като графството на овощните градини, като ябълки растат там от 3 000 години. Твърди се, че Св. Патрик е посадил ябълково дърво в Ceangoba, древно селище, намиращо се източно от гр. Арма.

Репутацията на Арма като графство на овощните градини се дължи единствено на ябълките „Armagh Bramley Apple“. Ябълките от сорт Bramley представляват 99 % от всички овощни плодове, отглеждани в Северна Ирландия, а 95 % от всички овощни плодове в Северна Ирландия се отглеждат в Арма.

Графство Арма е известно като графството на овощните градини в културата и обичаите на района, от традиционните фолклорни песни до местните спортни отбори.

Терминът „овощна градина“ е синоним на Арма единствено в резултат на отглеждането на ябълките „Armagh Bramley Apple“, като множество фирми в посочения район, които не са свързани със сорта Bramley, използват термина „овощна градина“ защото, поради значението на ябълките „Armagh Bramley Apple“, този термин води до незабавно разпознаване на района.

Местните ресторанти активно предлагат ястия, изготвени от местните ябълки от Арма, като например пай, плодов сладолед и пудинг от ябълки „Armagh Bramley apple“. Провеждат се състезания с рецепти, свързани с „Armagh Bramley“, за първо блюдо (например супа от ябълки от сорт Bramley, или Наслада от Ълстър), за основни ястия (например свинско с пълнеж от ябълки от сорт Bramley) и за десерти (например кекс с ябълки „Armagh Bramley Apple“, пудинг със сос от карамел Bramley, суфле „Арма Източен бряг“); съществува дори и местен грънчар, който произвежда серия с изобразени ябълки от сорт Bramley, вдъхновена от овощните градини наблизо.

Значението на ябълките „Armagh Bramley Apple“ за района се отразява не само във факта, че до 1 500 местни жители са заети в това производство, но също и в това, че все още се честват традиционни събития, като Ябълковата Седмица и Ябълковият фестивал през октомври. Последната неделя от месец май се нарича Неделя на ябълковия цвят, защото тогава местните овощни градини са като море от розови и бели цветове. По време на местния Панаир на ябълковия цвят туристите могат да правят обиколки на овощните градини, допълнени с пай от ябълки „Armagh Bramley Apple“, придружен от ябълково вино от Арма.

Препратка към публикуваната спецификация:

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/armaghbramleyapples.pdf

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---